24-TA-1745: Likumprojekts (Grozījumi)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Grozījums Augstskolu likumā" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
Ministrijas / iestādes iniciatīva
Apraksts
Augstākās izglītības kvalitātes aģentūras (AIKA) Studiju kvalitātes komisijas 27.05.2024. lēmums par Rīgas Stradiņa universitātes (RSU) studiju virziena “Veselības aprūpe” akreditāciju, kurā uzdots RSU nodrošināt trešā cikla profesionālās augstākās izglītības studiju programmas “Rezidentūra medicīnā” apjoma studiju plānos atbilstību Augstskolu likumā noteiktajam.
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (25.panta 2.un 3.punkts, 28.panta 3.punkts, 35.panta 2.punkts), likums “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu” (11.panta 2.punkts), Ārstniecības likums (1.panta 19.punkts) un citi šiem likumiem pakārtotie normatīvie akti, kuri nosaka prasības reglamentētajām ārsta un ārsta speciālista profesijām kvalifikācijas iegūšanai un profesionālajai darbībai ārstniecībā.
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (25.panta 2.un 3.punkts, 28.panta 3.punkts, 35.panta 2.punkts), likums “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu” (11.panta 2.punkts), Ārstniecības likums (1.panta 19.punkts) un citi šiem likumiem pakārtotie normatīvie akti, kuri nosaka prasības reglamentētajām ārsta un ārsta speciālista profesijām kvalifikācijas iegūšanai un profesionālajai darbībai ārstniecībā.
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Novērst pretrunas normatīvajā regulējumā, kas nosaka rezidentu studiju darba apjomu un rezidentu darba laiku ārstniecības iestādēs, jo rezidents ir gan studējošais, kurš studē augstskolas piedāvātajā rezidentūras izglītības programmā, gan nodarbinātais, kurš izglītības programmas ietvaros strādā ārstniecības iestādē, par darbu saņemot atlīdzību, kā rezultātā akadēmiskais gads rezidentūrā ir 11 kalendārie mēneši (pārējām studiju programmām 10 mēneši).
Spēkā stāšanās termiņš
Nākamā diena pēc izsludināšanas (likumprojektam)
Pamatojums
Likuma spēkā stāšanās termiņš ir nākamajā dienā pēc tā izsludināšanas, kas nevar būt vēlāk par 13.09.2024., jo studijas rezidentūrā tiek uzsāktas ar 01.10.2024. un līdz tam ir jānodrošina RSU trešā cikla profesionālās augstākās izglītības programmas “Rezidentūra medicīnā” studiju plānu apjoma atbilstība Augstskolu likumā noteiktajam.
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Ārsts ir ārstniecības persona, kura ieguvusi izglītību, kas atbilst likumā "Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu" noteiktajam. Ārsts darbojas specialitātē (specialitātes var būt vairākas), kas noteikta ārsta sertifikātā. Ārsts drīkst darboties pamatspecialitātē, apakšspecialitātē, papildspecialitātē vai lietot atsevišķu izmeklēšanas vai ārstēšanas metodi tikai tad, ja viņam ir ārsta sertifikāts pamatspecialitātē.
Ārsts un ārsts speciālists ir reglamentēta profesija, tas nozīmē, ka prasības kvalifikācijas iegūšanai un viņu profesionālo darbību ārstniecībā nosaka gan ES normatīvie akti – Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, gan Latvijas nacionālā likumdošana, kā piemēram, likums “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu”, Ārstniecības likums un citi šiem likumiem pakārtotie normatīvie akti.
Rezidentūra ir akreditēta profesionālās izglītības programma noteiktas ārsta pamatspecialitātes, apakšspecialitātes un papildspecialitātes vai zobārsta apakšspecialitātes iegūšanai. Rezidentūras programmas realizē augstskolas - Rīgas Stradiņa universitāte un Latvijas Universitāte.
Rezidentūras programma ietver attiecīgajai ārsta specialitātei nepieciešamo teorētisko zināšanu un praktisko iemaņu apguvi un pilnveidošanu. Līdz ar to, rezidents no vienas puses ir studējošais, kurš studē augstskolas piedāvātajā rezidentūras programmā, bet no otras puses - darbinieks, kurš strādā ārstniecības iestādē, par darbu saņemot atlīdzību.
Šī pieeja ir saskaņā ar Direktīvā 2005/36/EK[1] noteikto, ka specializētā ārsta apmācība ir teorētiskā un praktiskā apmācība universitātē vai apmācīttiesīgā slimnīcā, vai - attiecīgā gadījumā - ārstniecības iestādē un tā ietver apmācāmā specializētā ārsta personisku dalību darbībā un pienākumos saistībā ar attiecīgajiem pakalpojumiem.
Apmācību nodrošina kā pilna laika apmācību, kas paredz tādu dalību visās ārstniecības darbībās tajā nodaļā, kurā notiek apmācība, tostarp dežūrās, lai saskaņā ar kompetento iestāžu noteiktajām procedūrām apmācāmais speciālists visas darba nedēļas laikā un visu gadu visu profesionālo darbību veltītu savai praktiskajai un teorētiskajai apmācībai. Tāpēc uz šiem amatiem attiecas atbilstošs atalgojums.
Attiecīgi arī Ārstniecības likums nosaka, ka rezidentūra ir darba tiesiskajās attiecībās ar izglītības programmu īstenojošu ārstniecības iestādi esoša ārsta izglītošana valsts valodā specialitātes iegūšanai saskaņā ar akreditētu profesionālo rezidentūras izglītības programmu medicīnā[2]. Darba devējs un darbinieks savstarpējās darba tiesiskās attiecības nodibina ar darba līgumu[3]. Rezidentūras normatīvais regulējums attiecas uz visiem rezidentiem, neatkarīgi no tā, vai rezidentūras apmācība tiek īstenota no valsts budžeta līdzekļiem vai rezidenta privātiem maksājumiem.
Darba tiesiskās attiecības rezidentūras laikā garantē rezidentam ne tikai atalgojumu, bet arī šādus sociālās drošības pasākumus:
(1) ar darba līgumu darbinieks uzņemas veikt noteiktu darbu, pakļaujoties noteiktai darba kārtībai un darba devēja rīkojumiem, bet darba devējs — maksāt nolīgto darba samaksu un nodrošināt taisnīgus, drošus un veselībai nekaitīgus darba apstākļus[4]; (2) persona, kura ir nodarbināta un saņem samaksu par savu darbu, veic obligātās iemaksas līdz ar to ir sociāli apdrošināta[5], proti ir darba negadījumu apdrošināšana, apdrošināšana pret bezdarbu, invaliditātes apdrošināšana, maternitātes un slimības apdrošināšana un vecāku apdrošināšana, arī veselības apdrošināšana; (3) apdrošināšanas stāžā ieskaita to periodu, kad persona pati vai par personu ir veiktas valsts sociālās apdrošināšanas obligātās iemaksas (VSAOI).
Ievērojot visu iepriekš minēto, kā arī atbilstoši Rezidentu uzņemšanas, sadales un rezidentūras finansēšanas kārtībai [6] un atbilstoši starp Veselības ministriju un Rīgas Stradiņa universitāti un Latvijas Universitāti noslēgtajiem līgumiem par rezidentu apmācību un rezidentu apmācībai paredzēto līdzekļu piešķiršanu, līdz šim rezidenti ārstniecības iestādēs vienmēr ir bijuši un tiek nodarbināti un apmācīti pilnu darba laiku 40 stundas nedēļā jeb vienu slodzi 11 mēnešus gadā, ieskaitot brīvdienas un svētku dienas, ar četru nedēļu ikgadējo atvaļinājumu saskaņā ar Darba likumu.
Tomēr saskaņā ar Augstskolu likuma 1. panta 3.daļas 8. punktu 60 kredītpunkti atbilst pilna laika studijās vienā akadēmiskajā gadā apgūtajiem studiju rezultātiem saskaņā ar Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu un viens kredītpunkts atbilst 25—30 stundu studiju darba apjomam, kas kopsummā veido mazāk kā pilna darba laika 40 astronomiskās stundas nedēļā.
Atbilstoši studiju virziena “Veselības aprūpe” akreditācijas ekspertu sniegtajām rekomendācijām Programmā maksimālais studiju darba apjoms uz 1 kredītpunktu būtu jāsamazina līdz 25–30 akadēmiskajām stundām, un studiju darba apjoms gadā jāsamazina līdz 60 vai 66 kredītpunktiem RSU aprēķināto 72 kredītpunktu vietā uz 48 nedēļām gadā.
Šāda būtiska rezidentūras studiju programmas apjoma samazināšana un darba tiesisko attiecību koncepta maiņa nav pieļaujama, jo rezidenti esot darba tiesiskajās attiecībās ar ārstniecības iestādi rezidentūras laikā ne vien apgūst specialitāti, bet atbilstoši apgūtajai kompetencei un sertificēta ārsta uzraudzībā veic nozīmīgu darbu un pilda darba pienākumus, kas veselības aprūpes sistēmā veido būtisku darba spēka resursu.
Esošās cilvēkresursu krīzes apstākļos, kad ārstu piesaiste un noturēšana darbam veselības nozarē valsts sektorā ir īpašs izaicinājums, ņemot vērā nepietiekamo cilvēkresursu nodrošinājumu kopumā, ārstu novecošanos (47% ārstu ir vecumā virs 55 gadiem (ES valstīs vidēji – 35%), ārstu nevienmērīgu reģionālo izvietojumu (Latvijā lielākajās pilsētās 4,5 ārsti uz 1000 iedz., attālākajos reģionos 2,1 (attiecīgi OECD valstīs vidēji 4,5 un attālākajos reģionos 3,2), kā arī zemos slimnīcās strādājošo mediķu skaitu (11,5 uz 1000 iedz., attiecīgi OECD valstīs vidēji 15,4), ārstu rezidentu darba slodzes samazināšana rezidentūras programmas ietvaros būtiski samazinās pakalpojumu pieejamību, spēju reaģēt uz hronisku saslimšanu pieaugumu, veselības apdraudējumiem, kas saistīti ar veselības ārkārtas situācijām un apmierināt mainīgās veselības vajadzības.
[1] Direktīvas 2005/36/EK 25.panta 2.un 3.punkts
[2] Ārstniecības likums, 1.panta 19.punkts.
[3] Darba likums, 28.panta 1.punkts.
[4] Darba likums, 28.panta 2.punkts.
[5] Likums “Par sociālo drošību”, 5.pants.
[6] Ministru kabineta 30.08.2011. noteikumiem Nr. 685 “Rezidentu uzņemšanas, sadales un rezidentūras finansēšanas kārtība”
Ārsts un ārsts speciālists ir reglamentēta profesija, tas nozīmē, ka prasības kvalifikācijas iegūšanai un viņu profesionālo darbību ārstniecībā nosaka gan ES normatīvie akti – Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, gan Latvijas nacionālā likumdošana, kā piemēram, likums “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu”, Ārstniecības likums un citi šiem likumiem pakārtotie normatīvie akti.
Rezidentūra ir akreditēta profesionālās izglītības programma noteiktas ārsta pamatspecialitātes, apakšspecialitātes un papildspecialitātes vai zobārsta apakšspecialitātes iegūšanai. Rezidentūras programmas realizē augstskolas - Rīgas Stradiņa universitāte un Latvijas Universitāte.
Rezidentūras programma ietver attiecīgajai ārsta specialitātei nepieciešamo teorētisko zināšanu un praktisko iemaņu apguvi un pilnveidošanu. Līdz ar to, rezidents no vienas puses ir studējošais, kurš studē augstskolas piedāvātajā rezidentūras programmā, bet no otras puses - darbinieks, kurš strādā ārstniecības iestādē, par darbu saņemot atlīdzību.
Šī pieeja ir saskaņā ar Direktīvā 2005/36/EK[1] noteikto, ka specializētā ārsta apmācība ir teorētiskā un praktiskā apmācība universitātē vai apmācīttiesīgā slimnīcā, vai - attiecīgā gadījumā - ārstniecības iestādē un tā ietver apmācāmā specializētā ārsta personisku dalību darbībā un pienākumos saistībā ar attiecīgajiem pakalpojumiem.
Apmācību nodrošina kā pilna laika apmācību, kas paredz tādu dalību visās ārstniecības darbībās tajā nodaļā, kurā notiek apmācība, tostarp dežūrās, lai saskaņā ar kompetento iestāžu noteiktajām procedūrām apmācāmais speciālists visas darba nedēļas laikā un visu gadu visu profesionālo darbību veltītu savai praktiskajai un teorētiskajai apmācībai. Tāpēc uz šiem amatiem attiecas atbilstošs atalgojums.
Attiecīgi arī Ārstniecības likums nosaka, ka rezidentūra ir darba tiesiskajās attiecībās ar izglītības programmu īstenojošu ārstniecības iestādi esoša ārsta izglītošana valsts valodā specialitātes iegūšanai saskaņā ar akreditētu profesionālo rezidentūras izglītības programmu medicīnā[2]. Darba devējs un darbinieks savstarpējās darba tiesiskās attiecības nodibina ar darba līgumu[3]. Rezidentūras normatīvais regulējums attiecas uz visiem rezidentiem, neatkarīgi no tā, vai rezidentūras apmācība tiek īstenota no valsts budžeta līdzekļiem vai rezidenta privātiem maksājumiem.
Darba tiesiskās attiecības rezidentūras laikā garantē rezidentam ne tikai atalgojumu, bet arī šādus sociālās drošības pasākumus:
(1) ar darba līgumu darbinieks uzņemas veikt noteiktu darbu, pakļaujoties noteiktai darba kārtībai un darba devēja rīkojumiem, bet darba devējs — maksāt nolīgto darba samaksu un nodrošināt taisnīgus, drošus un veselībai nekaitīgus darba apstākļus[4]; (2) persona, kura ir nodarbināta un saņem samaksu par savu darbu, veic obligātās iemaksas līdz ar to ir sociāli apdrošināta[5], proti ir darba negadījumu apdrošināšana, apdrošināšana pret bezdarbu, invaliditātes apdrošināšana, maternitātes un slimības apdrošināšana un vecāku apdrošināšana, arī veselības apdrošināšana; (3) apdrošināšanas stāžā ieskaita to periodu, kad persona pati vai par personu ir veiktas valsts sociālās apdrošināšanas obligātās iemaksas (VSAOI).
Ievērojot visu iepriekš minēto, kā arī atbilstoši Rezidentu uzņemšanas, sadales un rezidentūras finansēšanas kārtībai [6] un atbilstoši starp Veselības ministriju un Rīgas Stradiņa universitāti un Latvijas Universitāti noslēgtajiem līgumiem par rezidentu apmācību un rezidentu apmācībai paredzēto līdzekļu piešķiršanu, līdz šim rezidenti ārstniecības iestādēs vienmēr ir bijuši un tiek nodarbināti un apmācīti pilnu darba laiku 40 stundas nedēļā jeb vienu slodzi 11 mēnešus gadā, ieskaitot brīvdienas un svētku dienas, ar četru nedēļu ikgadējo atvaļinājumu saskaņā ar Darba likumu.
Tomēr saskaņā ar Augstskolu likuma 1. panta 3.daļas 8. punktu 60 kredītpunkti atbilst pilna laika studijās vienā akadēmiskajā gadā apgūtajiem studiju rezultātiem saskaņā ar Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu un viens kredītpunkts atbilst 25—30 stundu studiju darba apjomam, kas kopsummā veido mazāk kā pilna darba laika 40 astronomiskās stundas nedēļā.
Atbilstoši studiju virziena “Veselības aprūpe” akreditācijas ekspertu sniegtajām rekomendācijām Programmā maksimālais studiju darba apjoms uz 1 kredītpunktu būtu jāsamazina līdz 25–30 akadēmiskajām stundām, un studiju darba apjoms gadā jāsamazina līdz 60 vai 66 kredītpunktiem RSU aprēķināto 72 kredītpunktu vietā uz 48 nedēļām gadā.
Šāda būtiska rezidentūras studiju programmas apjoma samazināšana un darba tiesisko attiecību koncepta maiņa nav pieļaujama, jo rezidenti esot darba tiesiskajās attiecībās ar ārstniecības iestādi rezidentūras laikā ne vien apgūst specialitāti, bet atbilstoši apgūtajai kompetencei un sertificēta ārsta uzraudzībā veic nozīmīgu darbu un pilda darba pienākumus, kas veselības aprūpes sistēmā veido būtisku darba spēka resursu.
Esošās cilvēkresursu krīzes apstākļos, kad ārstu piesaiste un noturēšana darbam veselības nozarē valsts sektorā ir īpašs izaicinājums, ņemot vērā nepietiekamo cilvēkresursu nodrošinājumu kopumā, ārstu novecošanos (47% ārstu ir vecumā virs 55 gadiem (ES valstīs vidēji – 35%), ārstu nevienmērīgu reģionālo izvietojumu (Latvijā lielākajās pilsētās 4,5 ārsti uz 1000 iedz., attālākajos reģionos 2,1 (attiecīgi OECD valstīs vidēji 4,5 un attālākajos reģionos 3,2), kā arī zemos slimnīcās strādājošo mediķu skaitu (11,5 uz 1000 iedz., attiecīgi OECD valstīs vidēji 15,4), ārstu rezidentu darba slodzes samazināšana rezidentūras programmas ietvaros būtiski samazinās pakalpojumu pieejamību, spēju reaģēt uz hronisku saslimšanu pieaugumu, veselības apdraudējumiem, kas saistīti ar veselības ārkārtas situācijām un apmierināt mainīgās veselības vajadzības.
[1] Direktīvas 2005/36/EK 25.panta 2.un 3.punkts
[2] Ārstniecības likums, 1.panta 19.punkts.
[3] Darba likums, 28.panta 1.punkts.
[4] Darba likums, 28.panta 2.punkts.
[5] Likums “Par sociālo drošību”, 5.pants.
[6] Ministru kabineta 30.08.2011. noteikumiem Nr. 685 “Rezidentu uzņemšanas, sadales un rezidentūras finansēšanas kārtība”
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Augstākās izglītības kvalitātes aģentūras (AIKA) Studiju kvalitātes komisija (turpmāk - Kvalitātes komisija) Rīgas Stradiņa universitātes studiju virziena “Veselības aprūpe” akreditācijas procesā trešā cikla profesionālās augstākās izglītības studiju programma “Rezidentūra medicīnā” ir novērtēta kā daļēji atbilstoša tamdēļ, ka studiju programmas saturs nenodrošina atbilstību valsts profesionālās izglītības standartam, jo akadēmiskā gada ilgums ir pārāk garš (72 ECTS kredītpunkti), kā arī studiju darbs 1 ECTS kredītpunktam ir pārāk liels (vairāk kā 34 akadēmiskās stundas).
Kvalitātes komisija piekrīt ekspertu secinājumam, argumentiem un vērtējumam, norādot, ka Augstskolu likums nosaka, ka kredītpunkts ir studiju darba uzskaites vienība, kas izsaka studiju darba apjomu [..] un 60 kredītpunkti atbilst pilna laika studijās vienā akadēmiskajā gadā apgūtajiem studiju rezultātiem saskaņā ar ECTS. Viens kredītpunkts atbilst 25—30 stundu studiju darba apjomam, savukārt stundas izsaka kā akadēmiskās stundas, kas ir studiju darba vienība.
Kvalitātes komisija atzīst, ka arī Atbilstoši Ārstniecības likumam, rezidentūra ir darba tiesiskajās attiecībās ar izglītības programmu īstenojošu ārstniecības iestādi esoša ārsta izglītošana valsts valodā specialitātes iegūšanai saskaņā ar akreditētu profesionālo rezidentūras izglītības programmu medicīnā.
Tomēr Kvalitātes komisija norāda, ka Ministru kabineta noteikumi nosaka, ka medicīnas jomā studējošie apgūst pirmā vai otrā līmeņa (īsā cikla, pirmā cikla, otrā cikla vai trešā cikla) profesionālās augstākās medicīniskās izglītības programmas, t.sk., rezidentūras izglītības programmu. Tādējādi, neskatoties uz to, ka rezidentūras studijas notiek darba tiesisko attiecību ietvaros, kas tiek īstenotas veselības aprūpes iestādēs, tās pamatā ir izglītības studiju programmas, kuru īstenošanas minimālās prasības nosaka augstāko izglītību regulējošie normatīvie akti, t.sk., augstākās profesionālās izglītības standarti, savukārt profesionālās kvalifikācijas prasības nosaka Ministru kabineta 24.03.2009. noteikumu Nr.268 "Noteikumi par ārstniecības personu un studējošo, kuri apgūst pirmā vai otrā līmeņa profesionālās augstākās medicīniskās izglītības programmas, kompetenci ārstniecībā un šo personu teorētisko un praktisko zināšanu apjomu" attiecīgās nodaļas, kas aptver konkrētas apgūstamās profesionālās kompetences, uzņemšanas prasības, minimālo studiju ilgumu gados.
Ievērojot minēto, Augstskolu likums ir saistošs un augstāka juridiskā spēka normatīvais akts attiecībā uz izglītības programmu parametriem, t.sk., apjomu, studiju darba stundām ārsta kvalifikācijas pamatsepcialitātē, apakšspecialitātē vai papildspecialitātē iegūšanai.
Tādējādi nosakot rezidentūras studiju programmas apjomu, ilgumu, ir jāvadās pēc Augstskolu likumā noteiktā 1 kredītpunkta ECTS studiju darba stundu diapazona, t.sk., ievērojot maksimālo kredītpunktu apjomu akadēmiskajā gadā, kas atbilstoši šobrīd spēkā esošajai Augstskolu likuma redakcijai maksimāli palielināms, nepārsniedzot 11 mēnešus gadā, ievērojot, ka gan studiju procesā, gan darba tiesiskajās attiecībās ir vismaz 4 nedēļas ilgs ikgadējais atvaļinājums. Tādējādi akadēmiskajā gadā studiju programma pilna laika studijās maksimāli var sasniegt 66 kredītpunktus ECTS.
Kvalitātes komisija piekrīt ekspertu secinājumam, argumentiem un vērtējumam, norādot, ka Augstskolu likums nosaka, ka kredītpunkts ir studiju darba uzskaites vienība, kas izsaka studiju darba apjomu [..] un 60 kredītpunkti atbilst pilna laika studijās vienā akadēmiskajā gadā apgūtajiem studiju rezultātiem saskaņā ar ECTS. Viens kredītpunkts atbilst 25—30 stundu studiju darba apjomam, savukārt stundas izsaka kā akadēmiskās stundas, kas ir studiju darba vienība.
Kvalitātes komisija atzīst, ka arī Atbilstoši Ārstniecības likumam, rezidentūra ir darba tiesiskajās attiecībās ar izglītības programmu īstenojošu ārstniecības iestādi esoša ārsta izglītošana valsts valodā specialitātes iegūšanai saskaņā ar akreditētu profesionālo rezidentūras izglītības programmu medicīnā.
Tomēr Kvalitātes komisija norāda, ka Ministru kabineta noteikumi nosaka, ka medicīnas jomā studējošie apgūst pirmā vai otrā līmeņa (īsā cikla, pirmā cikla, otrā cikla vai trešā cikla) profesionālās augstākās medicīniskās izglītības programmas, t.sk., rezidentūras izglītības programmu. Tādējādi, neskatoties uz to, ka rezidentūras studijas notiek darba tiesisko attiecību ietvaros, kas tiek īstenotas veselības aprūpes iestādēs, tās pamatā ir izglītības studiju programmas, kuru īstenošanas minimālās prasības nosaka augstāko izglītību regulējošie normatīvie akti, t.sk., augstākās profesionālās izglītības standarti, savukārt profesionālās kvalifikācijas prasības nosaka Ministru kabineta 24.03.2009. noteikumu Nr.268 "Noteikumi par ārstniecības personu un studējošo, kuri apgūst pirmā vai otrā līmeņa profesionālās augstākās medicīniskās izglītības programmas, kompetenci ārstniecībā un šo personu teorētisko un praktisko zināšanu apjomu" attiecīgās nodaļas, kas aptver konkrētas apgūstamās profesionālās kompetences, uzņemšanas prasības, minimālo studiju ilgumu gados.
Ievērojot minēto, Augstskolu likums ir saistošs un augstāka juridiskā spēka normatīvais akts attiecībā uz izglītības programmu parametriem, t.sk., apjomu, studiju darba stundām ārsta kvalifikācijas pamatsepcialitātē, apakšspecialitātē vai papildspecialitātē iegūšanai.
Tādējādi nosakot rezidentūras studiju programmas apjomu, ilgumu, ir jāvadās pēc Augstskolu likumā noteiktā 1 kredītpunkta ECTS studiju darba stundu diapazona, t.sk., ievērojot maksimālo kredītpunktu apjomu akadēmiskajā gadā, kas atbilstoši šobrīd spēkā esošajai Augstskolu likuma redakcijai maksimāli palielināms, nepārsniedzot 11 mēnešus gadā, ievērojot, ka gan studiju procesā, gan darba tiesiskajās attiecībās ir vismaz 4 nedēļas ilgs ikgadējais atvaļinājums. Tādējādi akadēmiskajā gadā studiju programma pilna laika studijās maksimāli var sasniegt 66 kredītpunktus ECTS.
Risinājuma apraksts
Veselības ministrijas organizētajās š.g. 9.aprīļa un 5.jūnija sanāksmēs ar Izglītības un zinātnes ministrijas un Rīgas Stradiņa universitātes pārstāvjiem par kredītpunktu palielināšanu rezidentūras studiju programmā, tika diskutēts par risinājumu, lai Rīgas Stradiņa universitāte varētu sekmīgi pabeigt studiju virziena “Veselības aprūpe” akreditācijas programmu, kā rezultātā netiktu samazināts rezidentūras studiju programmu apjoms un jauno ārstu speciālistu iesaiste un darbs veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanā, jo tas var radīt būtiskus riskus veselības aprūpes pakalpojumu nodrošināšanai Latvijas iedzīvotājiem.
Kopīgās diskusijās tika atbalstīts risinājums, kas ietverts šajā likumprojektā.
Proti Augstskolu likuma 1.panta 10.punktā noteikt izņēmumu, ka rezidentūras izglītības programmas medicīnā pilna laika studijās atbilst vismaz 60 kredītpunktiem akadēmiskajā gadā.
Risinājums dot iespēju augstskolām noteikt lielāku kredītpunktu (ECTS) apjomu nekā 60 kredītpunktus akadēmiskajā gadā un vienādu skaitu kredītpunktu veselos skaitļos nedēļā, ņemot vērā, ka rezidentūrā medicīnā lielākā daļa studiju programmas tiek īstenota kā darba vidē balstītas mācības ar pilnu darba laiku 40 astronomiskās stundas nedēļā.
Kopīgās diskusijās tika atbalstīts risinājums, kas ietverts šajā likumprojektā.
Proti Augstskolu likuma 1.panta 10.punktā noteikt izņēmumu, ka rezidentūras izglītības programmas medicīnā pilna laika studijās atbilst vismaz 60 kredītpunktiem akadēmiskajā gadā.
Risinājums dot iespēju augstskolām noteikt lielāku kredītpunktu (ECTS) apjomu nekā 60 kredītpunktus akadēmiskajā gadā un vienādu skaitu kredītpunktu veselos skaitļos nedēļā, ņemot vērā, ka rezidentūrā medicīnā lielākā daļa studiju programmas tiek īstenota kā darba vidē balstītas mācības ar pilnu darba laiku 40 astronomiskās stundas nedēļā.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Nē
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Nē
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Fiziskās personas
- ārsti rezidenti
Ietekmes apraksts
Pozitīva ietekme, jo rezidentiem nepasliktināsies situāciju un viņi kā līdz šim iegūs izglītību atbilstoši Direktīvā 2005/36/EK[1] noteiktajam, kas ir pilna laika apmācība, kas paredz dalību visās ārstniecības darbībās, tostarp dežūrās, visas darba nedēļas laikā un visu gadu visu profesionālo darbību veltītu savai praktiskajai un teorētiskajai apmācībai, saņemot par to atalgojumu.
Juridiskās personas
- Ārstniecības iestādes, augstskolas - RSU un LU
Ietekmes apraksts
Pozitīva ietekme, jo netiktu samazināts rezidentūras studiju programmu apjoms un jauno ārstu speciālistu iesaiste un darbs veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanā, līdz ar to neradot būtiskus riskus veselības aprūpes pakalpojumu nodrošināšanā Latvijas iedzīvotājiem.
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
Cita informācija
-
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
4.2. Cita informācija
-
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
5.1. Saistības pret Eiropas Savienību
Vai ir attiecināms?
Jā
ES tiesību akta CELEX numurs
32005L0036
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu
Apraksts
Direktīva paredz noteikumus, saskaņā ar kuriem dalībvalsts, kas darbības sākšanai vai veikšanai reglamentētā profesijā savā teritorijā izvirza nosacījumu, ka vajadzīgas specifiskas profesionālās kvalifikācijas, saistībā ar darbības sākšanu vai veikšanu šajā profesijā atzīst profesionālās kvalifikācijas, kuras iegūtas vienā vai vairākās citās dalībvalstīs un kuras ļauj šo personai ar šādu kvalifikāciju veikt darbību tajā pašā profesijā šajā dalībvalstī. Kā arī Direktīvas 25. pants paredz nosacījumus specializēto ārstu apmācībai un 35.pants specializēto zobārstu apmācībai.
5.2. Citas starptautiskās saistības
Vai ir attiecināms?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
5.4. 1. tabula. Tiesību akta projekta atbilstība ES tiesību aktiem
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
25.panta 2. un 3.punkts
Likumprojekts
Pārņemtas pilnībā
-
28.panta 3.punkts
Likumprojekts
Pārņemtas pilnībā
-
35.panta 2.punkts
Likumprojekts
Pārņemtas pilnībā
-
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (25.panta 2.un 3.punkts, 28.panta 3.punkts, 35.panta 2.punkts), likums “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu” (11.panta 2.punkts un 13.panta 2.punkts), Ārstniecības likums (1.panta 19.punkts) un citi šiem likumiem pakārtotie normatīvie akti, kuri nosaka prasības reglamentētajām ārsta un ārsta speciālista profesijām kvalifikācijas iegūšanai un profesionālajai darbībai ārstniecībā.
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
-
Cita informācija
-
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Jā
Skaidrojums
Veselības ministrija organizēja š.g. 9.aprīlī un 5.jūnijā sanāksmes ar Izglītības un zinātnes ministrijas un Rīgas Stradiņa universitātes pārstāvjiem par kredītpunktu palielināšanu rezidentūras studiju programmā, tika diskutēts par risinājumu, lai Rīgas Stradiņa universitāte varētu sekmīgi pabeigt studiju virziena “Veselības aprūpe” akreditācijas programmu, kā rezultātā netiktu samazināts rezidentūras studiju programmu apjoms un jauno ārstu speciālistu iesaiste un darbs veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanā, kas radītu būtiskus riskus veselības aprūpes pakalpojumu nodrošināšanai Latvijas iedzīvotājiem.
Kopīgās diskusijās tika atbalstīts risinājums, kas ietverts šajā likumprojektā.
Kopīgās diskusijās tika atbalstīts risinājums, kas ietverts šajā likumprojektā.
6.4. Cita informācija
-
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.5. Cita informācija
-
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Pozitīva ietekme, jo netiktu samazināts rezidentūras studiju programmu apjoms un jauno ārstu speciālistu iesaiste un darbs veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanā, līdz ar to neradot būtiskus riskus veselības aprūpes pakalpojumu nodrošināšanā Latvijas iedzīvotājiem.
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Pozitīva ietekme, jo netiktu samazināts rezidentūras studiju programmu apjoms un jauno ārstu speciālistu iesaiste un darbs veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanā, līdz ar to neradot būtiskus riskus veselības aprūpes pakalpojumu nodrošināšanā Latvijas iedzīvotājiem.
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (25.panta 2.un 3.punkts), likums “Par reglamentētajām profesijām un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu” (11.panta 2.punkts), Ārstniecības likums (1.panta 19.punkts) un citi šiem likumiem pakārtotie normatīvi nosaka reglamentētajām ārsta un ārsta speciālista profesijām prasības kvalifikācijas iegūšanai un profesionālajai darbībai ārstniecībā.
Ja likumprojekts netiks atbalstīts un šāds izņēmums Augstskolu likumā netiek iekļauts, tiks pārkāptas iepriekšminētajos ES normatīvajos aktos un Latvijas nacionālajā likumdošanā noteiktās prasības, jo ārstam rezidentam ir duālais statuss: studējošais un nodarbinātais.
Ja likumprojekts netiks atbalstīts un šāds izņēmums Augstskolu likumā netiek iekļauts, tiks pārkāptas iepriekšminētajos ES normatīvajos aktos un Latvijas nacionālajā likumdošanā noteiktās prasības, jo ārstam rezidentam ir duālais statuss: studējošais un nodarbinātais.
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.2. Cita informācija
-
Pielikumi