23-TA-2101: Likumprojekts (Grozījumi)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Grozījumi Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likumā" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
Ministrijas / iestādes iniciatīva
Apraksts
Likumprojekts izstrādāts Eiropas Parlamenta un Padomes 2022. gada 19. oktobra regulas (ES) 2022/2036, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz prudenciālo režīmu globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodēm attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (turpmāk – Regula 2022/2036) piemērošanas nodrošināšanai.
Vienlaikus ir nepieciešams arī tehniski precizēt Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likumā (turpmāk - Likums):
1) 30.09.2021.transponētās Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija direktīvas (ES) 2019/879, ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un Direktīvu 98/26/EK (turpmāk - Direktīva 2019/879) prasības;
2) 28.04.2022. transponētās Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra direktīvas (ES) 2019/2034 par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (turpmāk – Direktīva 2019/2034) prasības.
Vienlaikus ir nepieciešams arī tehniski precizēt Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likumā (turpmāk - Likums):
1) 30.09.2021.transponētās Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija direktīvas (ES) 2019/879, ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un Direktīvu 98/26/EK (turpmāk - Direktīva 2019/879) prasības;
2) 28.04.2022. transponētās Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra direktīvas (ES) 2019/2034 par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (turpmāk – Direktīva 2019/2034) prasības.
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Likumprojekta mērķis ir iekļaut tiesību normas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu Regulas 2022/2036 prasību piemērošanu, un tehniski precizētu Direktīvas 2019/879 un Direktīvas 2019/2034 prasības, kā arī izdarīt citus nepieciešamos grozījumus.
Spēkā stāšanās termiņš
Vispārējā kārtība
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
2022. gada 14. novembrī spēkā stājās Regula 2022/2036, kuras 2. panta 1. un 3. punkts paredz izteikt jaunā redakcijā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija direktīvas 2014/59/ES, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (turpmāk – Direktīva 2014/59/ES) 45.d panta 4. punktu un 45.h panta 2. punktu.
Regulas 2022/2036 3.panta 1.punkta pirmā daļa noteic, ka dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu 2. panta 1. un 3. punkta prasības, līdz 2023. gada 15. novembrim.
Ņemot vērā minēto, no Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 4.punkta un 45.h panta 2.punkta izrietošās prasības ir jāpārņem Likumā. Līdz ar to Likuma 60.1 panta ceturtajā daļā un 63.panta ceturtajā, piektajā un septītajā daļā, ņemot vērā minētos grozījumus, kas izriet no Regulas 2022/2036 2.panta 1. un 3.punkta, ar šo likumprojektu tiek grozītas attiecīgās Likuma normas.
Ar grozījumiem Likumā 2021.gada 30. septembrī un 2022. gada 24. aprīlī Likumā tika transponētas prasības, kas izriet no Direktīvas 2019/879 un Direktīvas 2019/2034.
Likuma piemērošanas gaitā tika konstatēts, ka nepieciešami tehniski redakcionāli precizējumi to Likuma normu piemērošanai, kurās transponētas Direktīvas 2019/879 un Direktīvas 2019/2034 prasības, kā arī nepieciešami precizējumi, kas saistīti ar Direktīvas 2014/59/ES terminiem.
Ņemot vērā minēto, ar šo likumprojektu tiek precizētas attiecīgās Likuma normas.
Regulas 2022/2036 3.panta 1.punkta pirmā daļa noteic, ka dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu 2. panta 1. un 3. punkta prasības, līdz 2023. gada 15. novembrim.
Ņemot vērā minēto, no Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 4.punkta un 45.h panta 2.punkta izrietošās prasības ir jāpārņem Likumā. Līdz ar to Likuma 60.1 panta ceturtajā daļā un 63.panta ceturtajā, piektajā un septītajā daļā, ņemot vērā minētos grozījumus, kas izriet no Regulas 2022/2036 2.panta 1. un 3.punkta, ar šo likumprojektu tiek grozītas attiecīgās Likuma normas.
Ar grozījumiem Likumā 2021.gada 30. septembrī un 2022. gada 24. aprīlī Likumā tika transponētas prasības, kas izriet no Direktīvas 2019/879 un Direktīvas 2019/2034.
Likuma piemērošanas gaitā tika konstatēts, ka nepieciešami tehniski redakcionāli precizējumi to Likuma normu piemērošanai, kurās transponētas Direktīvas 2019/879 un Direktīvas 2019/2034 prasības, kā arī nepieciešami precizējumi, kas saistīti ar Direktīvas 2014/59/ES terminiem.
Ņemot vērā minēto, ar šo likumprojektu tiek precizētas attiecīgās Likuma normas.
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Atbilstoši Regulas 2022/2036 preambulas 2. apsvērumā norādītajam Eiropas Parlamenta un Padomes 2013.gada 26.jūnija regulas (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (turpmāk – Regula 575/2013) 12.a pantā ir noteikts, ka globālai sistēmiski nozīmīgai iestādei (turpmāk – G-SNI) ar noregulējuma stratēģiju, saskaņā ar kuru varētu noregulēt vairāk nekā vienu grupas vienību ("noregulējuma stratēģija ar vairākām noregulējuma iestādēm" jeb "MPE noregulējuma stratēģija"), uz risku balstītā pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasība ir jāaprēķina saskaņā ar teorētisku pieņēmumu, ka noregulējums tiktu piemērots tikai vienai grupas vienībai, novirzot minētās grupas meitasuzņēmumu zaudējumu un rekapitalizācijas vajadzības uz noregulējama vienību ("noregulējuma stratēģija ar vienu noregulējama iestādi" jeb "SPE noregulējuma stratēģija"). Līdzīga prasība ir noteikta Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 4. punktā attiecībā uz papildu prasību pašu kapitāla un atbilstīgo saistību jomā, kuru noregulējuma iestādes var piemērot, ievērojot minētā panta 3. punktu. Saskaņā ar Finanšu stabilitātes padomes 2015. gada 9. novembrī publicēto starptautisko "Kopējās zaudējumu absorbcijas spējas (TLAC) standartu" (turpmāk - TLAC standarts) minētajos aprēķinos būtu jāņem vērā visas trešo valstu sabiedrības, kas ir G-SNI daļa un kas būtu noregulējuma vienības, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā.
Savukārt Regulas 2022/2036 preambulas 3. apsvērumā noteikts, ka saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.h panta 2. punkta trešo daļu un atbilstīgi TLAC standartam G-SNI ar MPE noregulējuma stratēģiju pašu kapitāla un atbilstīgo saistību faktisko prasību summa nedrīkst būt mazāka par teorētisko prasību attiecībā uz minēto grupu saskaņā ar SPE noregulējuma stratēģiju. Lai Regulas 575/2013 noteikumus saskaņotu ar Direktīvas 2014/59/ES noteikumiem un lai nodrošinātu, ka noregulējuma iestādes vienmēr rīkojas saskaņā ar minēto direktīvu un ņem vērā gan Regulā 575/2013 noteiktās pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības, gan jebkādas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.d pantu noteiktās papildu prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, būtu jāgroza Regulas 575/2013 12.a pants un būtu jāsvītro minētās regulas 92.a panta 3. punkts. Tam nebūtu jāliedz noregulējuma iestādēm secināt, ka jebkāda korekcija, ar kuru līdz minimumam samazinātu vai likvidētu starpību starp G-SNI ar MPE noregulējuma stratēģiju faktisko prasību summu attiecībā uz pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām un teorētisko prasību attiecībā uz minēto grupu saskaņā ar SPE noregulējuma stratēģiju, ja pirmā ir lielāka par otro, būtu nepiemērota vai neatbilstu G-SNI noregulējuma stratēģijai. Lai nodrošinātu Regulas 575/2013 12.a panta un Direktīvas 2014/59/ES 45.h panta 2. punkta saskaņotību, minētās direktīvas 45.h panta 2. punktā minētajā aprēķinā būtu jāņem vērā arī visas trešo valstu vienības, kas ir G-SNI daļa un kas būtu noregulējuma vienības, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā.
No Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 4.punkta un 45.h panta 2.punkta izrietošās prasības ir pārņemtas Likuma 60.1 panta ceturtajā daļā un 63.panta ceturtajā, piektajā un septītajā daļā. Ņemot vērā minētos grozījumus, kas izriet no Regulas 2022/2036 2.panta 1. un 3.punkta, tiek grozītas attiecīgās Likuma normas.
Savukārt Regulas 2022/2036 preambulas 3. apsvērumā noteikts, ka saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.h panta 2. punkta trešo daļu un atbilstīgi TLAC standartam G-SNI ar MPE noregulējuma stratēģiju pašu kapitāla un atbilstīgo saistību faktisko prasību summa nedrīkst būt mazāka par teorētisko prasību attiecībā uz minēto grupu saskaņā ar SPE noregulējuma stratēģiju. Lai Regulas 575/2013 noteikumus saskaņotu ar Direktīvas 2014/59/ES noteikumiem un lai nodrošinātu, ka noregulējuma iestādes vienmēr rīkojas saskaņā ar minēto direktīvu un ņem vērā gan Regulā 575/2013 noteiktās pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības, gan jebkādas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.d pantu noteiktās papildu prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, būtu jāgroza Regulas 575/2013 12.a pants un būtu jāsvītro minētās regulas 92.a panta 3. punkts. Tam nebūtu jāliedz noregulējuma iestādēm secināt, ka jebkāda korekcija, ar kuru līdz minimumam samazinātu vai likvidētu starpību starp G-SNI ar MPE noregulējuma stratēģiju faktisko prasību summu attiecībā uz pašu kapitālu un atbilstīgajām saistībām un teorētisko prasību attiecībā uz minēto grupu saskaņā ar SPE noregulējuma stratēģiju, ja pirmā ir lielāka par otro, būtu nepiemērota vai neatbilstu G-SNI noregulējuma stratēģijai. Lai nodrošinātu Regulas 575/2013 12.a panta un Direktīvas 2014/59/ES 45.h panta 2. punkta saskaņotību, minētās direktīvas 45.h panta 2. punktā minētajā aprēķinā būtu jāņem vērā arī visas trešo valstu vienības, kas ir G-SNI daļa un kas būtu noregulējuma vienības, ja tās veiktu uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā.
No Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 4.punkta un 45.h panta 2.punkta izrietošās prasības ir pārņemtas Likuma 60.1 panta ceturtajā daļā un 63.panta ceturtajā, piektajā un septītajā daļā. Ņemot vērā minētos grozījumus, kas izriet no Regulas 2022/2036 2.panta 1. un 3.punkta, tiek grozītas attiecīgās Likuma normas.
Risinājuma apraksts
Likumprojekta 39. un 41. pantā ir ietverti grozījumi Likuma 60.1 panta ceturtās daļas ievaddaļā un 1.punktā un 63.panta ceturtajā, piektajā un septītajā daļā, lai nodrošinātu Regulas 2022/2036 piemērošanu un pārņemtu prasības, kas izriet no Regulā 2022/2036 paredzētajiem grozījumiem Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 4.punktā un 45.h panta 2.punktā, ar mērķi tos precizēt un iekļaut attiecīgajos pantos arī ārvalsts vienības, kas ir G-SNI daļa un kas būtu noregulējamās vienības, ja tās veiktu komercdarbību Eiropas Savienībā.
Problēmas apraksts
Likumā lietotie termini un atsauces ne visos gadījumos, ieviešot direktīvas vai atsaucoties uz konkrētām regulām, ir precīzi minētas vai arī to piemērošanas prakse un tulkojums, attīstoties Eiropas Savienības tiesību aktiem (tiek izdoti jauni tiesību akti, ar ko groza iepriekšējo tiesību aktu), ir mainījies, kas var radīt piemērošanas problēmas. Tāpat, izstrādājot Latvijas Bankas likumu, kas stājās spēkā 2023. gada 1. janvārī, tika pārskatīti arī Latvijas Bankas likumā lietotie termini atbilstoši Eiropas Savienības tiesību aktiem, pastāvošajai piemērošanas praksei un latviešu valodas gramatikas normām. Tāpēc, veicot grozījumus Likumā, kas attiecas uz Regulas 2022/2036 piemērošanu, ir nepieciešams veikt arī tehniskus precizējumus, kuri attiecas uz Likumā ietverto terminu un atsauču precizēšanu.
Risinājuma apraksts
Likumprojektā ir ietverti grozījumi, ar kuriem Likumā tiek precizēti lietotie termini atbilstoši Eiropas Savienības tiesību aktiem, Latvijas Bankas likumam, pastāvošajai piemērošanas praksei un latviešu valodas gramatikai.
Problēmas apraksts
Saskaņā ar Likuma 23.2 panta pirmo teikumu Latvijas Banka sniedz vienotajai noregulējuma valdei tās pieprasīto informāciju noregulējuma plānu izstrādei attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija regulas (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza regulu (ES) Nr. 1093/2010 (turpmāk – Regula 806/2014) 7. panta 2. un 5. punktā minētajiem subjektiem un citu Regulas 806/2014 28. pantā minēto informāciju.
Regulas 806/2014 8.panta 1.punktā noteikts, ka vienotā noregulējuma valde izstrādā un pieņem noregulējuma plānus 7. panta 2. punktā minētajām vienībām un grupām un, ja ir izpildīti minēto punktu piemērošanas nosacījumi, 7. panta 4. punkta b) apakšpunktā un 5. punktā minētajām vienībām un grupām. Savukārt Regulas 806/2014 8.panta 4.punktā noteikts, ka, piemērojot šā panta 1. punktu, valstu noregulējuma iestādes iesniedz vienotajai noregulējuma valdei visu noregulējuma plānu izstrādei un īstenošanai nepieciešamo informāciju, kuru tās ieguvušas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 11. pantu un 13. panta 1. punktu, neskarot šīs sadaļas 5. nodaļu.
Atbilstoši Regulas 806/2014 28.panta 1.punkta a) un b) apakšpunktam vienotā noregulējuma valde cieši pārrauga, kā valsts noregulējuma iestādes izpilda noregulējuma shēmu. Šim nolūkam valstu noregulējuma iestādes:
a) sadarbojas ar vienoto noregulējuma valdi tās pārraudzības pienākuma īstenošanā;
b) vienotās noregulējuma valdes noteiktos regulāros intervālos sniedz precīzu, uzticamu un pilnīgu informāciju par noregulējuma shēmas izpildi, noregulējuma instrumentu piemērošanu un noregulējuma pilnvaru īstenošanu, ko vienotā noregulējuma valde var pieprasīt, tostarp par: [..]
Tā kā Latvijas Bankas pienākums ir sniegt vienotajai noregulējuma valdei tās pieprasīto informāciju noregulējuma plānu izstrādei attiecībā uz Regulas 806/2014 7. panta 2. un 5. punktā minētajām vienībām un grupām (attiecībā uz pēdējo – ja ir izpildīts 5.punkta piemērošanas nosacījums) un citu Regulas 806/2014 28. pantā minēto informāciju izriet no Regulas 806/2014 normām, Likuma 23.2 panta pirmo teikumu nepieciešams izslēgt.
Regulas 806/2014 8.panta 1.punktā noteikts, ka vienotā noregulējuma valde izstrādā un pieņem noregulējuma plānus 7. panta 2. punktā minētajām vienībām un grupām un, ja ir izpildīti minēto punktu piemērošanas nosacījumi, 7. panta 4. punkta b) apakšpunktā un 5. punktā minētajām vienībām un grupām. Savukārt Regulas 806/2014 8.panta 4.punktā noteikts, ka, piemērojot šā panta 1. punktu, valstu noregulējuma iestādes iesniedz vienotajai noregulējuma valdei visu noregulējuma plānu izstrādei un īstenošanai nepieciešamo informāciju, kuru tās ieguvušas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 11. pantu un 13. panta 1. punktu, neskarot šīs sadaļas 5. nodaļu.
Atbilstoši Regulas 806/2014 28.panta 1.punkta a) un b) apakšpunktam vienotā noregulējuma valde cieši pārrauga, kā valsts noregulējuma iestādes izpilda noregulējuma shēmu. Šim nolūkam valstu noregulējuma iestādes:
a) sadarbojas ar vienoto noregulējuma valdi tās pārraudzības pienākuma īstenošanā;
b) vienotās noregulējuma valdes noteiktos regulāros intervālos sniedz precīzu, uzticamu un pilnīgu informāciju par noregulējuma shēmas izpildi, noregulējuma instrumentu piemērošanu un noregulējuma pilnvaru īstenošanu, ko vienotā noregulējuma valde var pieprasīt, tostarp par: [..]
Tā kā Latvijas Bankas pienākums ir sniegt vienotajai noregulējuma valdei tās pieprasīto informāciju noregulējuma plānu izstrādei attiecībā uz Regulas 806/2014 7. panta 2. un 5. punktā minētajām vienībām un grupām (attiecībā uz pēdējo – ja ir izpildīts 5.punkta piemērošanas nosacījums) un citu Regulas 806/2014 28. pantā minēto informāciju izriet no Regulas 806/2014 normām, Likuma 23.2 panta pirmo teikumu nepieciešams izslēgt.
Risinājuma apraksts
Likumprojekta 14.pantā ir ietverts grozījums, kas izsaka Likuma 23.2 pantu jaunā redakcijā, izslēdzot no spēkā esošās redakcijas pirmo teikumu un paredzot redakcionālus precizējumus otrajā teikumā. Proti, Likuma 23.2 pantā nosakot, ka vienotās noregulējuma valdes pieprasīto informāciju noregulējuma plānu izstrādei vienotā noregulējuma ietvaros un citu Regulas Nr. 806/2014 28. pantā minēto informāciju, Latvijas Banka iegūst un izvērtē šā likuma III, IV un V nodaļā un citos normatīvajos aktos, kas paredz prasības informācijas sniegšanai noregulējuma plāna izstrādei, noteiktajā kārtībā.
Problēmas apraksts
Saskaņā ar Likuma 23.5 pantu Latvijas Banka pilda vienotās noregulējuma valdes vienotā noregulējuma ietvaros pieņemto lēmumu attiecībā uz minimālo pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību vai noregulējuma darbību. Pildot minēto lēmumu, Latvijas Banka saskaņā ar Regulas 806/2014 29. pantu attiecībā uz Regulas 806/2014 7. panta 2. un 5. punktā minētajiem subjektiem piemēro šajā likumā noteiktās prasības par minimālo pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību vai attiecīgās noregulējuma darbības īstenošanu.
Saskaņā ar Regulas 806/2014 29.panta 1.punktu valstu noregulējuma iestādes veic vajadzīgās darbības, lai īstenotu šajā regulā minētos lēmumus, proti, kontrolējot 7. panta 2. punktā minētās vienības un grupas, kā arī 7. panta 4. punkta b) apakšpunktā un 5. punktā minētās vienības un grupas, ja ir izpildīti nosacījumi minēto punktu piemērošanai, veicot vajadzīgos pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 35. vai 72. pantu un nodrošinot, ka ir ievēroti minētajā direktīvā paredzētie aizsardzības pasākumi. Valstu noregulējuma iestādes īsteno visus lēmumus, kurus tām adresējusi vienotā noregulējuma valde. Šajā nolūkā valstu noregulējuma iestādes saskaņā ar šo regulu izmanto savas pilnvaras, kas paredzētas valsts tiesību aktos, ar kuriem transponēta Direktīva 2014/59/ES, ievērojot valsts tiesību aktos paredzētos nosacījumus. Valstu noregulējuma iestādes pilnībā informē vienoto noregulējuma valdi par minēto pilnvaru īstenošanu. Visas to veiktās darbības atbilst vienotās noregulējuma valdes lēmumiem, ievērojot šo regulu. Īstenojot minētos lēmumus, valstu noregulējuma iestādes nodrošina, ka ir ievēroti Direktīvā 2014/59/ES paredzētie aizsardzības pasākumi.
Saskaņā ar Latvijas Bankas likuma 7.pantu Latvijas Banka sadarbojas, tai skaitā ar vienoto noregulējuma valdi, kā arī Latvijas Bankas likuma 52.pantā noteikts, ka Latvijas Banka īsteno valsts noregulējuma iestādes funkcijas atbilstoši Regulai 806/2014.
Tā kā Latvijas Bankas kā valsts noregulējuma iestādes pienākums pildīt vienotās noregulējuma valdes vienotā noregulējuma ietvaros pieņemto lēmumu attiecībā uz minimālo pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību vai noregulējuma darbību izriet no Regulas 806/2014 normām, nepieciešams atbilstoši precizēt Likumu un izslēgt 23.5 panta pirmo teikumu, kā arī minētā panta otrajā teikumā izdarīt redakcionālus precizējumus.
Saskaņā ar Regulas 806/2014 29.panta 1.punktu valstu noregulējuma iestādes veic vajadzīgās darbības, lai īstenotu šajā regulā minētos lēmumus, proti, kontrolējot 7. panta 2. punktā minētās vienības un grupas, kā arī 7. panta 4. punkta b) apakšpunktā un 5. punktā minētās vienības un grupas, ja ir izpildīti nosacījumi minēto punktu piemērošanai, veicot vajadzīgos pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 35. vai 72. pantu un nodrošinot, ka ir ievēroti minētajā direktīvā paredzētie aizsardzības pasākumi. Valstu noregulējuma iestādes īsteno visus lēmumus, kurus tām adresējusi vienotā noregulējuma valde. Šajā nolūkā valstu noregulējuma iestādes saskaņā ar šo regulu izmanto savas pilnvaras, kas paredzētas valsts tiesību aktos, ar kuriem transponēta Direktīva 2014/59/ES, ievērojot valsts tiesību aktos paredzētos nosacījumus. Valstu noregulējuma iestādes pilnībā informē vienoto noregulējuma valdi par minēto pilnvaru īstenošanu. Visas to veiktās darbības atbilst vienotās noregulējuma valdes lēmumiem, ievērojot šo regulu. Īstenojot minētos lēmumus, valstu noregulējuma iestādes nodrošina, ka ir ievēroti Direktīvā 2014/59/ES paredzētie aizsardzības pasākumi.
Saskaņā ar Latvijas Bankas likuma 7.pantu Latvijas Banka sadarbojas, tai skaitā ar vienoto noregulējuma valdi, kā arī Latvijas Bankas likuma 52.pantā noteikts, ka Latvijas Banka īsteno valsts noregulējuma iestādes funkcijas atbilstoši Regulai 806/2014.
Tā kā Latvijas Bankas kā valsts noregulējuma iestādes pienākums pildīt vienotās noregulējuma valdes vienotā noregulējuma ietvaros pieņemto lēmumu attiecībā uz minimālo pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību vai noregulējuma darbību izriet no Regulas 806/2014 normām, nepieciešams atbilstoši precizēt Likumu un izslēgt 23.5 panta pirmo teikumu, kā arī minētā panta otrajā teikumā izdarīt redakcionālus precizējumus.
Risinājuma apraksts
Likumprojekta 15. pantā ir ietverti grozījumi Likuma 23.5 pantā, ar kuriem izslēgts 23.5 panta pirmais teikums, un otrajā teikumā izdarīti redakcionāli precizējumi, ņemot vērā to, ka Latvijas Bankas kā valsts noregulējuma iestādes pienākums pildīt vienotās noregulējuma valdes vienotā noregulējuma ietvaros pieņemto lēmumu attiecībā uz minimālo pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību vai noregulējuma darbību izriet no Regulas 806/2014.
Problēmas apraksts
Likuma 23.6 pants noteic, ka Latvijas Banka, izmantojot Likuma 60. panta sešpadsmitajā daļā minētās tiesības attiecībā uz noregulējamām vienībām, nosūta vienotai noregulējuma valdei pieprasījumu, kas izvērtēts atbilstoši Likumā noteiktajām prasībām.
Atbilstoši Likuma 60. panta sešpadsmitajai daļai Latvijas Banka var pieņemt lēmumu piemērot šā panta četrpadsmitajā un piecpadsmitajā daļā minētās minimālās pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības noregulējamai vienībai, uz ko neattiecas Regulas 575/2013 92.a pants un kas ietilpst noregulējamā grupā, kuras kopējie aktīvi ir mazāki par 100 miljardiem euro, ja ir novērtējusi to kā tādu, kas maksātnespējas gadījumā, visticamāk, radīs sistēmisku risku, ņemot vērā atbilstošus kritērijus.
Regulas 806/2014 12.panta 1.punkts noteic, ka vienotā noregulējuma valde pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, tostarp Eiropas Centrālo banku, nosaka pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības, kā minēts 12.a, 12.b, 12.c, 12.d, 12.e, 12.f, 12.g, 12.h un 12.i pantā, kam var piemērot norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras un kas ir vienmēr jāizpilda 7. panta 2. punktā minētajām vienībām un grupām un 7. panta 4. punkta b) apakšpunktā un 7. panta 5. punktā minētajām vienībām un grupām, kad ir izpildīti minēto punktu piemērošanas nosacījumi.
Ņemot vērā minēto, kompetence minimālās pašu kapitāla prasības un atbilstīgo saistību prasības noteikšanā vienotā noregulējuma ietvaros Regulā 806/2014 ir noteikta vienotai noregulējuma valdei.
Regulas 806/2014 12.d panta 4.punkts noteic šā panta 3. punktā minētās prasības līmeni attiecībā uz noregulējuma vienībām, uz kurām neattiecas Regulas 575/2013 92.a pants un kas ietilpst noregulējuma grupā, kuras kopējie aktīvi pārsniedz EUR 100 miljardus.
Savukārt Regulas 806/2014 12.d panta 5.punkta pirmajā un otrajā daļā noteikts, ka pēc noregulējuma vienības valsts noregulējuma iestādes lūguma vienotā noregulējuma valde šā panta 4. punktā paredzētās prasības piemēro noregulējuma vienībai, uz ko neattiecas Regulas 575/2013 92.a pants un kas pieder pie noregulējuma grupas, kuras kopējie aktīvi ir mazāki par EUR 100 miljardiem un kuru valsts noregulējuma iestāde novērtējusi kā tādu, kas maksātnespējas gadījumā, visticamāk, radīs sistēmisku risku.
Pieņemot lēmumu iesniegt šā punkta pirmajā daļā minēto lūgumu, valsts noregulējuma iestāde ņem vērā noregulējuma vienības (kredītiestādes):
a) noguldījumu pārsvaru un parāda instrumentu neesamību finansēšanas modelī;
b) apmēru, kādā ir ierobežota atbilstīgo saistību piekļuve kapitāla tirgiem;
c) apmēru, kādā noregulējuma vienība paļaujas uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, lai izpildītu 12.f pantā minēto prasību.
Tādējādi Latvijas Bankas tiesības vienotā noregulējuma ietvaros lūgt vienotai noregulējuma valdei Regulas 806/2014 12.d panta 4. punktā paredzētās prasības piemērot noregulējuma vienībai, uz ko neattiecas regulas 575/2013 92.a pants un kas pieder pie noregulējuma grupas, kuras kopējie aktīvi ir mazāki par EUR 100 miljardiem un kuru valsts noregulējuma iestāde novērtējusi kā tādu, kas maksātnespējas gadījumā, visticamāk, radīs sistēmisku risku, kā arī kritēriji minētā lēmuma pieņemšanai izriet no Regulas 806/2014 12.d panta.
Atbilstoši Likuma 60. panta sešpadsmitajai daļai Latvijas Banka var pieņemt lēmumu piemērot šā panta četrpadsmitajā un piecpadsmitajā daļā minētās minimālās pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības noregulējamai vienībai, uz ko neattiecas Regulas 575/2013 92.a pants un kas ietilpst noregulējamā grupā, kuras kopējie aktīvi ir mazāki par 100 miljardiem euro, ja ir novērtējusi to kā tādu, kas maksātnespējas gadījumā, visticamāk, radīs sistēmisku risku, ņemot vērā atbilstošus kritērijus.
Regulas 806/2014 12.panta 1.punkts noteic, ka vienotā noregulējuma valde pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm, tostarp Eiropas Centrālo banku, nosaka pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasības, kā minēts 12.a, 12.b, 12.c, 12.d, 12.e, 12.f, 12.g, 12.h un 12.i pantā, kam var piemērot norakstīšanas un konvertācijas pilnvaras un kas ir vienmēr jāizpilda 7. panta 2. punktā minētajām vienībām un grupām un 7. panta 4. punkta b) apakšpunktā un 7. panta 5. punktā minētajām vienībām un grupām, kad ir izpildīti minēto punktu piemērošanas nosacījumi.
Ņemot vērā minēto, kompetence minimālās pašu kapitāla prasības un atbilstīgo saistību prasības noteikšanā vienotā noregulējuma ietvaros Regulā 806/2014 ir noteikta vienotai noregulējuma valdei.
Regulas 806/2014 12.d panta 4.punkts noteic šā panta 3. punktā minētās prasības līmeni attiecībā uz noregulējuma vienībām, uz kurām neattiecas Regulas 575/2013 92.a pants un kas ietilpst noregulējuma grupā, kuras kopējie aktīvi pārsniedz EUR 100 miljardus.
Savukārt Regulas 806/2014 12.d panta 5.punkta pirmajā un otrajā daļā noteikts, ka pēc noregulējuma vienības valsts noregulējuma iestādes lūguma vienotā noregulējuma valde šā panta 4. punktā paredzētās prasības piemēro noregulējuma vienībai, uz ko neattiecas Regulas 575/2013 92.a pants un kas pieder pie noregulējuma grupas, kuras kopējie aktīvi ir mazāki par EUR 100 miljardiem un kuru valsts noregulējuma iestāde novērtējusi kā tādu, kas maksātnespējas gadījumā, visticamāk, radīs sistēmisku risku.
Pieņemot lēmumu iesniegt šā punkta pirmajā daļā minēto lūgumu, valsts noregulējuma iestāde ņem vērā noregulējuma vienības (kredītiestādes):
a) noguldījumu pārsvaru un parāda instrumentu neesamību finansēšanas modelī;
b) apmēru, kādā ir ierobežota atbilstīgo saistību piekļuve kapitāla tirgiem;
c) apmēru, kādā noregulējuma vienība paļaujas uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, lai izpildītu 12.f pantā minēto prasību.
Tādējādi Latvijas Bankas tiesības vienotā noregulējuma ietvaros lūgt vienotai noregulējuma valdei Regulas 806/2014 12.d panta 4. punktā paredzētās prasības piemērot noregulējuma vienībai, uz ko neattiecas regulas 575/2013 92.a pants un kas pieder pie noregulējuma grupas, kuras kopējie aktīvi ir mazāki par EUR 100 miljardiem un kuru valsts noregulējuma iestāde novērtējusi kā tādu, kas maksātnespējas gadījumā, visticamāk, radīs sistēmisku risku, kā arī kritēriji minētā lēmuma pieņemšanai izriet no Regulas 806/2014 12.d panta.
Risinājuma apraksts
Likumprojekta 16. pantā ir ietverts grozījums, ar kuru izslēdz Likuma 23.6 pantu.
Problēmas apraksts
Saskaņā ar Regulas 806/2014 43. panta 1. punktu vienotā noregulējuma valde sastāv no priekšsēdētāja un četriem pilna laika locekļiem, ko ieceļ saskaņā ar Regulas 806/2014 56. pantu, un locekļiem, kurus iecēlusi katra iesaistītā dalībvalsts – pa vienam no katras valsts – un kuri pārstāv valstu noregulējuma iestādes.
No Regulas 806/2014 minētās normas secināms, ka par vienotās noregulējuma valdes pārstāvi dalībvalstis ieceļ tieši noregulējuma iestādes (līdz 2022. gada 31. decembrim – Finanšu un kapitāla tirgus komisija, bet no 2023. gada 1. janvāra – Latvijas Banka) pārstāvi.
Latvijas Bankas likuma 54. panta pirmā daļa noteic, ka Latvijas Bankas padome izveido komiteju, kuru pilnvaro pieņemt lēmumus, kas noteikti noregulējuma piemērošanu un kompensāciju izmaksas sistēmu nodrošināšanu regulējošos likumos.
Atbilstoši Latvijas Bankas 2022. gada 14. novembra noteikumu Nr. 229 "Latvijas Bankas noregulējuma komitejas nolikums" 5. punktam komiteju vada un tās darbu organizē Latvijas Bankas padomes loceklis, kura atbildībā ir noregulējuma un aizsardzības sistēmu joma.
Ar Ministru kabineta 2023. gada 18. janvāra rīkojumu Nr. 13 "Par Latvijas pārstāvi Vienotā noregulējuma valdē" par Latvijas pārstāvi vienotā noregulējuma valdē iecelts Latvijas Bankas noregulējuma komitejas vadītājs.
Lai mazinātu administratīvo slogu, kas rodas Ministru kabineta rīkojuma par pārstāvja iecelšanu pieņemšanas procesā (projekta izstrāde, saskaņošana, izskatīšana Ministru kabineta sēdē), Likumu nepieciešams papildināt ar tiesību normu, kas nosaka, ka Latvijas pārstāvis vienotā noregulējuma valdē ir Latvijas Bankas noregulējuma komitejas vadītājs.
No Regulas 806/2014 minētās normas secināms, ka par vienotās noregulējuma valdes pārstāvi dalībvalstis ieceļ tieši noregulējuma iestādes (līdz 2022. gada 31. decembrim – Finanšu un kapitāla tirgus komisija, bet no 2023. gada 1. janvāra – Latvijas Banka) pārstāvi.
Latvijas Bankas likuma 54. panta pirmā daļa noteic, ka Latvijas Bankas padome izveido komiteju, kuru pilnvaro pieņemt lēmumus, kas noteikti noregulējuma piemērošanu un kompensāciju izmaksas sistēmu nodrošināšanu regulējošos likumos.
Atbilstoši Latvijas Bankas 2022. gada 14. novembra noteikumu Nr. 229 "Latvijas Bankas noregulējuma komitejas nolikums" 5. punktam komiteju vada un tās darbu organizē Latvijas Bankas padomes loceklis, kura atbildībā ir noregulējuma un aizsardzības sistēmu joma.
Ar Ministru kabineta 2023. gada 18. janvāra rīkojumu Nr. 13 "Par Latvijas pārstāvi Vienotā noregulējuma valdē" par Latvijas pārstāvi vienotā noregulējuma valdē iecelts Latvijas Bankas noregulējuma komitejas vadītājs.
Lai mazinātu administratīvo slogu, kas rodas Ministru kabineta rīkojuma par pārstāvja iecelšanu pieņemšanas procesā (projekta izstrāde, saskaņošana, izskatīšana Ministru kabineta sēdē), Likumu nepieciešams papildināt ar tiesību normu, kas nosaka, ka Latvijas pārstāvis vienotā noregulējuma valdē ir Latvijas Bankas noregulējuma komitejas vadītājs.
Risinājuma apraksts
Likumprojekta 17.pantā ietverts grozījums, ar kuru Likuma IV1 nodaļa papildināta ar jaunu 23.7 pantu, kas nosaka, ka Latvijas pārstāvis vienotā noregulējuma valdē ir Latvijas Bankas noregulējuma komitejas vadītājs.
Problēmas apraksts
1. Saskaņā ar Direktīvas 2019/879 1. panta 6. punktu Direktīvā 2014/59/ES iekļauts jauns 16.a pants, kura 1. punkts noregulējuma iestādei saskaņā ar 16.a panta 2. un 3. punktu paredz tiesības aizliegt vienībai sadalīt summu, kas pārsniedz maksimālo sadalāmo summu, kura saistīta ar minimālo pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību, ja vienība ir situācijā, kurā tā atbilst apvienoto rezervju prasībai, ja tā tiek apsvērta papildus katrai no Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija direktīvas 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK 141.a panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajām prasībām, bet tā neatbilst minētajai apvienoto rezervju prasībai, ja tā tiek apsvērta papildus šīs direktīvas 45.c un 45.d pantā minētajām prasībām, kad tās aprēķinātas saskaņā ar šīs direktīvas 45. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Lai skaidri noteiktu, ciktāl Latvijas Banka kā noregulējuma iestāde var izmantot Direktīvas 2014/59/ES 16.a pantā paredzētas tiesības nepieciešams veikt precizējumus Likuma 18.1 panta pirmās daļas ievaddaļā un 18.1 panta pirmās daļas 2. punktā.
2. Direktīvas 2019/879 1.panta 17.punktā iekļautā Direktīvas 2014/59/ES 45.m panta 1. punkta trešajā daļā ir noteikts, ka noregulējuma iestāde var noteikt pārejas termiņu, kas beidzas pēc 2024. gada 1. janvāra, ja tas ir pamatoti un lietderīgi, pamatojoties uz 45.m panta 7. punktā minētajiem kritērijiem un ņemot vērā:
a) vienības finansiālās situācijas attīstību;
b) izredzes, ka vienība saprātīgā termiņā spēs nodrošināt to, ka tiek izpildītas 45.e vai 45.f pantā noteiktās prasības vai prasība, kas izriet no 45.b panta 4., 5. vai 7. punkta piemērošanas; un
c) to, vai vienība spēj aizstāt saistības, kas vairs neatbilst atbilstības vai termiņa kritērijiem, kuri noteikti Regulas 575/2013 72.b un 72.c pantā, kā arī šīs direktīvas 45.b pantā vai 45.f panta 2. punktā, un, ja nespēj,– vai minētajai nespējai ir īpašs raksturs vai tā saistīta ar tirgus traucējumiem.
Tādējādi, noregulējuma iestādei, lemjot par minimālo pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību, pie noteiktiem apstākļiem, būtu jānovērtē iestādes vai finanšu sabiedrības spēju un termiņu, kurā tā spēs izpildīt, saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.e vai 45.f pantu noteiktās prasības vai prasību, kas izriet no 45.b panta 4., 5. vai 7. punkta piemērošanas.
3. Ar Direktīvas 2019/2034 63.panta 2.punktu ir grozīts Direktīvas 2014/59/ES 45. pants, precizējot, kā tiek interpretētas lietotās atsauces uz individuālajām pašu kapitāla prasībām, prasībām turēt papildu pašu kapitālu un kopējo riska darījumu vērtību šīs direktīvas 2. panta 1. punkta 3) apakšpunktā minēto ieguldījumu brokeru sabiedrību, kuras nav Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra regulas (ES) 2019/2033 par prudenciālajām prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 806/2014 (turpmāk – Regula 2019/2033) 1. panta 2. vai 5. punktā minētās ieguldījumu brokeru sabiedrības, minimālo pašu kapitāla un atbilstīgo saistību aprēķināšanas vajadzībām. Lai pārņemtu Direktīvas 2019/2034 63.panta 2.punktā paredzētās prasības, ir precizēts Likuma 20. panta astotās daļas 9.1 punkts un 21. panta 5.1 daļa, Likuma 59.panta otrā daļa ir papildināta ar 3. punktu un precizēts 60.panta piektās daļas 1.1 punkts un astoņpadsmitās daļas 11. punkts, kā arī Likuma 60.pants papildināts ar 6.1 un 19.1 daļu.
4. Saskaņā ar Direktīvas 2019/879 1.panta 30. punktu Direktīvas 2014/59/ES 69.panta 5. punkts ir papildināts, tai skaitā, attiecīgā panta 5.punktā noteikts, ka noregulējuma iestādes rūpīgi izvērtē, cik piemēroti ir paplašināt apturēšanu, lai piemērotu to arī atbilstīgiem noguldījumiem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa direktīvas 2014/49/ES par noguldījumu garantiju sistēmām 2. panta 1. punkta 4. apakšpunktā, jo īpaši segtajiem noguldījumiem, kurus tur fiziskas personas un mikrouzņēmumi, mazi un vidēji uzņēmumi. Ņemot vērā minēto, nepieciešams precizēt Likuma 91.panta piekto daļu, iekļaujot piebildi, par fizisko personu, mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu segtajiem noguldījumiem.
5. Saskaņā ar Direktīvas 2019/879 1. panta 35. punktu aizstāts Direktīvas 2014/59/ES 89. pants, kura 4. punkts nosaka, ka dalībvalstis, visām attiecīgajām pusēm savstarpēji vienojoties, var atkāpties no prasības izveidot Eiropas noregulējuma kolēģiju, ja cita grupa vai kolēģija pilda tās pašas funkcijas un veic tos pašus uzdevumus, kas minēti 89. pantā, un ievēro visus nosacījumus un procedūras, tostarp attiecībā uz dalību un līdzdalību noregulējuma kolēģijās, kas noteiktas 89. un 90. pantā. Šajā gadījumā visas atsauces uz Eiropas noregulējuma kolēģijām (saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES) saprot arī kā atsauces uz minētajām citām grupām vai kolēģijām. Ņemot vērā minēto, nepieciešams papildināt Likuma 108. panta ceturto daļu, nosakot, ja jau nodibināta cita grupa vai kolēģija, kas pilda noregulējuma kolēģijai Likumā noteiktās funkcijas un uzdevumus, tādā apjomā, kas noteikts 108. un 109. pantā, tad Eiropas noregulējuma kolēģija, ir uzskatāma arī par citu grupu vai kolēģiju.
2. Direktīvas 2019/879 1.panta 17.punktā iekļautā Direktīvas 2014/59/ES 45.m panta 1. punkta trešajā daļā ir noteikts, ka noregulējuma iestāde var noteikt pārejas termiņu, kas beidzas pēc 2024. gada 1. janvāra, ja tas ir pamatoti un lietderīgi, pamatojoties uz 45.m panta 7. punktā minētajiem kritērijiem un ņemot vērā:
a) vienības finansiālās situācijas attīstību;
b) izredzes, ka vienība saprātīgā termiņā spēs nodrošināt to, ka tiek izpildītas 45.e vai 45.f pantā noteiktās prasības vai prasība, kas izriet no 45.b panta 4., 5. vai 7. punkta piemērošanas; un
c) to, vai vienība spēj aizstāt saistības, kas vairs neatbilst atbilstības vai termiņa kritērijiem, kuri noteikti Regulas 575/2013 72.b un 72.c pantā, kā arī šīs direktīvas 45.b pantā vai 45.f panta 2. punktā, un, ja nespēj,– vai minētajai nespējai ir īpašs raksturs vai tā saistīta ar tirgus traucējumiem.
Tādējādi, noregulējuma iestādei, lemjot par minimālo pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību, pie noteiktiem apstākļiem, būtu jānovērtē iestādes vai finanšu sabiedrības spēju un termiņu, kurā tā spēs izpildīt, saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45.e vai 45.f pantu noteiktās prasības vai prasību, kas izriet no 45.b panta 4., 5. vai 7. punkta piemērošanas.
3. Ar Direktīvas 2019/2034 63.panta 2.punktu ir grozīts Direktīvas 2014/59/ES 45. pants, precizējot, kā tiek interpretētas lietotās atsauces uz individuālajām pašu kapitāla prasībām, prasībām turēt papildu pašu kapitālu un kopējo riska darījumu vērtību šīs direktīvas 2. panta 1. punkta 3) apakšpunktā minēto ieguldījumu brokeru sabiedrību, kuras nav Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra regulas (ES) 2019/2033 par prudenciālajām prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 806/2014 (turpmāk – Regula 2019/2033) 1. panta 2. vai 5. punktā minētās ieguldījumu brokeru sabiedrības, minimālo pašu kapitāla un atbilstīgo saistību aprēķināšanas vajadzībām. Lai pārņemtu Direktīvas 2019/2034 63.panta 2.punktā paredzētās prasības, ir precizēts Likuma 20. panta astotās daļas 9.1 punkts un 21. panta 5.1 daļa, Likuma 59.panta otrā daļa ir papildināta ar 3. punktu un precizēts 60.panta piektās daļas 1.1 punkts un astoņpadsmitās daļas 11. punkts, kā arī Likuma 60.pants papildināts ar 6.1 un 19.1 daļu.
4. Saskaņā ar Direktīvas 2019/879 1.panta 30. punktu Direktīvas 2014/59/ES 69.panta 5. punkts ir papildināts, tai skaitā, attiecīgā panta 5.punktā noteikts, ka noregulējuma iestādes rūpīgi izvērtē, cik piemēroti ir paplašināt apturēšanu, lai piemērotu to arī atbilstīgiem noguldījumiem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa direktīvas 2014/49/ES par noguldījumu garantiju sistēmām 2. panta 1. punkta 4. apakšpunktā, jo īpaši segtajiem noguldījumiem, kurus tur fiziskas personas un mikrouzņēmumi, mazi un vidēji uzņēmumi. Ņemot vērā minēto, nepieciešams precizēt Likuma 91.panta piekto daļu, iekļaujot piebildi, par fizisko personu, mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu segtajiem noguldījumiem.
5. Saskaņā ar Direktīvas 2019/879 1. panta 35. punktu aizstāts Direktīvas 2014/59/ES 89. pants, kura 4. punkts nosaka, ka dalībvalstis, visām attiecīgajām pusēm savstarpēji vienojoties, var atkāpties no prasības izveidot Eiropas noregulējuma kolēģiju, ja cita grupa vai kolēģija pilda tās pašas funkcijas un veic tos pašus uzdevumus, kas minēti 89. pantā, un ievēro visus nosacījumus un procedūras, tostarp attiecībā uz dalību un līdzdalību noregulējuma kolēģijās, kas noteiktas 89. un 90. pantā. Šajā gadījumā visas atsauces uz Eiropas noregulējuma kolēģijām (saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES) saprot arī kā atsauces uz minētajām citām grupām vai kolēģijām. Ņemot vērā minēto, nepieciešams papildināt Likuma 108. panta ceturto daļu, nosakot, ja jau nodibināta cita grupa vai kolēģija, kas pilda noregulējuma kolēģijai Likumā noteiktās funkcijas un uzdevumus, tādā apjomā, kas noteikts 108. un 109. pantā, tad Eiropas noregulējuma kolēģija, ir uzskatāma arī par citu grupu vai kolēģiju.
Risinājuma apraksts
1. Likumprojekta 10. pantā ir precizēta Likuma 18.1 panta pirmās daļas ievaddaļa un 18.1 panta pirmās daļas 2. punktā aizstāti vārdi “minimālo pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību” ar vārdiem “kopējo kapitāla rezervju prasību”, lai nodrošinātu precīzāku atbilstību Direktīvas 2019/879 1.panta 6.punktā iekļautajam Direktīvas 2014/59/ES 16.a panta 1. punktam.
2. Likumprojekta 44. pantā ir ietverti grozījumi, ar kuriem ir papildināts Likuma 66. pants ar 3.1 daļu, kā arī aizstāti ceturtās daļas pirmajā teikumā vārdi “otrajā un trešajā daļā” ar vārdiem “otrajā, trešajā un 3.1 daļā” un papildināts ar sesto daļu, lai nodrošinātu Direktīvas 2019/879 1.panta 17.punktā iekļautā Direktīvas 2014/59/ES 45.m panta 1. punkta trešajā daļā noregulējuma iestādei paredzētās tiesības, lemjot iestādei vai finanšu sabiedrībai par minimālo pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību, pie noteiktiem apstākļiem, noteikt pārejas termiņu, kas beidzas pēc 2024. gada 1. janvāra, ja tas ir pamatoti un lietderīgi, pamatojoties uz 7. punktā minētajiem kritērijiem un ņemot vērā Direktīvas 2014/59/ES 45.e vai 45.f pantu noteiktās prasības vai prasību, kas izriet no 45.b panta 4., 5. vai 7. punkta piemērošanas.
3. Likumprojekta 36. pantā ir ietverti grozījumi, ar kuriem Likuma 59. panta otrā daļa ir papildināta ar 3. punktu, skaidrojot, ka šā likuma 2. panta otrās daļas 1. punktā minētajai iestādei — ieguldījumu brokeru sabiedrībai — un 2. punktā minētajai ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kura nav Regulas 2019/2033 1. panta 2. vai 5. punktā noteiktā ieguldījumu brokeru sabiedrība minimālo pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību aprēķina saskaņā ar likuma 60. pantu kā minimālo pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summu un izsaka procentos no ieguldījumu brokeru sabiedrības kopējās riska darījumu vērtības, kura aprēķināta kā saskaņā ar Regulas 2019/2033 11. panta 1. punkta piemērojamo prasību reizinot ar 12,5. Grozījums nepieciešams, lai pārņemtu Direktīvas 2019/2034 63.panta 2.punktā paredzētas prasības.
Lai nodrošinātu precīzāku atbilstību Direktīvas 2019/2034 63.panta 2.punktam ir attiecīgi precizēts Likuma 20. panta astotās daļas 9.1 punkts un 21. panta 5.1 daļa, un Likuma 60.pants ir attiecīgi precizēts, izsakot jaunā redakcijā piektās daļas 1.1 punktu, astoņpadsmitās daļas 1.1 punktu, un papildināts ar 6.1 un 19.1 daļu, precizējot, ka šā likuma 2. panta otrās daļas 1. punktā minētajai iestādei — ieguldījumu brokeru sabiedrībai — un 2. punktā minētajai ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kura nav Regulas 2019/2033 1. panta 2. vai 5. punktā noteiktā ieguldījumu brokeru sabiedrība minimālo pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību aprēķina kā noregulējumā absorbējamo zaudējumu un rekapitalizācijas summas kopsummu, un kuras, savukārt, ir atbilstīgas Regulas 2019/2033 11. panta 1. punktā un Ieguldījumu brokeru sabiedrību likuma 54. pantā noteikto prasību kopsummām, un izsaka procentos no sabiedrībai saskaņā ar Regulas 2019/2033 11. panta 1. punktu piemērojamo prasību reizinātu ar 12.5.
4. Likumprojekta 48. pantā ir precizēta Likuma 91.panta piektā daļa nosakot, ja pilnvaras apturēt maksājuma vai piegādes saistības tiek īstenotas attiecībā uz segtajiem noguldījumiem, it īpaši fizisko personu, mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu segtajiem noguldījumiem, Latvijas Banka nodrošina, ka noguldītājiem dienā ir daļēji pieejama pienācīga noguldījuma summa.
5. Likumprojekta 52. pantā ir papildināta Likuma 108. panta ceturtā daļa.
2. Likumprojekta 44. pantā ir ietverti grozījumi, ar kuriem ir papildināts Likuma 66. pants ar 3.1 daļu, kā arī aizstāti ceturtās daļas pirmajā teikumā vārdi “otrajā un trešajā daļā” ar vārdiem “otrajā, trešajā un 3.1 daļā” un papildināts ar sesto daļu, lai nodrošinātu Direktīvas 2019/879 1.panta 17.punktā iekļautā Direktīvas 2014/59/ES 45.m panta 1. punkta trešajā daļā noregulējuma iestādei paredzētās tiesības, lemjot iestādei vai finanšu sabiedrībai par minimālo pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību, pie noteiktiem apstākļiem, noteikt pārejas termiņu, kas beidzas pēc 2024. gada 1. janvāra, ja tas ir pamatoti un lietderīgi, pamatojoties uz 7. punktā minētajiem kritērijiem un ņemot vērā Direktīvas 2014/59/ES 45.e vai 45.f pantu noteiktās prasības vai prasību, kas izriet no 45.b panta 4., 5. vai 7. punkta piemērošanas.
3. Likumprojekta 36. pantā ir ietverti grozījumi, ar kuriem Likuma 59. panta otrā daļa ir papildināta ar 3. punktu, skaidrojot, ka šā likuma 2. panta otrās daļas 1. punktā minētajai iestādei — ieguldījumu brokeru sabiedrībai — un 2. punktā minētajai ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kura nav Regulas 2019/2033 1. panta 2. vai 5. punktā noteiktā ieguldījumu brokeru sabiedrība minimālo pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību aprēķina saskaņā ar likuma 60. pantu kā minimālo pašu kapitāla un atbilstīgo saistību summu un izsaka procentos no ieguldījumu brokeru sabiedrības kopējās riska darījumu vērtības, kura aprēķināta kā saskaņā ar Regulas 2019/2033 11. panta 1. punkta piemērojamo prasību reizinot ar 12,5. Grozījums nepieciešams, lai pārņemtu Direktīvas 2019/2034 63.panta 2.punktā paredzētas prasības.
Lai nodrošinātu precīzāku atbilstību Direktīvas 2019/2034 63.panta 2.punktam ir attiecīgi precizēts Likuma 20. panta astotās daļas 9.1 punkts un 21. panta 5.1 daļa, un Likuma 60.pants ir attiecīgi precizēts, izsakot jaunā redakcijā piektās daļas 1.1 punktu, astoņpadsmitās daļas 1.1 punktu, un papildināts ar 6.1 un 19.1 daļu, precizējot, ka šā likuma 2. panta otrās daļas 1. punktā minētajai iestādei — ieguldījumu brokeru sabiedrībai — un 2. punktā minētajai ieguldījumu brokeru sabiedrībai, kura nav Regulas 2019/2033 1. panta 2. vai 5. punktā noteiktā ieguldījumu brokeru sabiedrība minimālo pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību aprēķina kā noregulējumā absorbējamo zaudējumu un rekapitalizācijas summas kopsummu, un kuras, savukārt, ir atbilstīgas Regulas 2019/2033 11. panta 1. punktā un Ieguldījumu brokeru sabiedrību likuma 54. pantā noteikto prasību kopsummām, un izsaka procentos no sabiedrībai saskaņā ar Regulas 2019/2033 11. panta 1. punktu piemērojamo prasību reizinātu ar 12.5.
4. Likumprojekta 48. pantā ir precizēta Likuma 91.panta piektā daļa nosakot, ja pilnvaras apturēt maksājuma vai piegādes saistības tiek īstenotas attiecībā uz segtajiem noguldījumiem, it īpaši fizisko personu, mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu segtajiem noguldījumiem, Latvijas Banka nodrošina, ka noguldītājiem dienā ir daļēji pieejama pienācīga noguldījuma summa.
5. Likumprojekta 52. pantā ir papildināta Likuma 108. panta ceturtā daļa.
Problēmas apraksts
1.Likuma 3. panta ceturtā daļa paredz, ka Latvijas Bankai ir tiesības izdot noteikumus atbilstoši šā likuma mērķim un darbības jomai un ievērojot Eiropas Banku iestādes izdotās vadlīnijas. Nepieciešams redakcionāli precizēt Likuma 3. panta ceturto daļu, lai skaidrāk noteiktu pilnvarojuma robežas.
2. Saskaņā ar Likuma 121.2 panta pirmo daļu katras ieguldījumu brokeru sabiedrības ikgadējo maksājumu nacionālajā noregulējuma fondā Latvijas Banka nosaka kā 0,01 procentu no tās saistību apmēra (izņemot pašu kapitālu), ņemot vērā visu ieguldījumu brokeru sabiedrību kopējās saistības (izņemot pašu kapitālu) un koriģējot to atbilstoši Latvijas Bankas noteiktajam ieguldījumu brokeru sabiedrības riska profilam. Maksājums nacionālajā noregulējuma fondā nevar būt mazāks par 1000 euro gadā. Latvijas Banka izdod noteikumus, kuros nosaka kārtību, kādā veicami maksājumi nacionālajā noregulējuma fondā. Minēto pilnvarojumu nepieciešams papildināt, lai pilnvarotu Latvijas Banku noteikt arī maksājumu aprēķināšanas kārtību.
3. Saskaņā ar Likuma 42. panta pirmo daļu Latvijas Banka, atceļot noregulējamās iestādes padomi un valdi, ir tiesīga iecelt īpašo vadītāju. Likuma 42. panta otrā daļa nosaka, ka attiecībā uz īpašā vadītāja iecelšanas kārtību piemēro Kredītiestāžu likumā un Finanšu instrumentu tirgus likumā pilnvarniekiem noteiktās prasības. Lai izpildītu Likumā noteikto pienākumu, kas paredz tiesības Latvijas Bankai iecelt īpašo vadītāju un vienlaikus nodrošinātu tiesisko noteiktību attiecībā uz kredītiestādes un ieguldījumu brokeru sabiedrības īpašā vadītāja amata kandidātu atlasi, nepieciešams Likumā paredzēt atbilstošu deleģējumu, lai Latvijas Banka varētu izdot ārējos noteikumus.
2. Saskaņā ar Likuma 121.2 panta pirmo daļu katras ieguldījumu brokeru sabiedrības ikgadējo maksājumu nacionālajā noregulējuma fondā Latvijas Banka nosaka kā 0,01 procentu no tās saistību apmēra (izņemot pašu kapitālu), ņemot vērā visu ieguldījumu brokeru sabiedrību kopējās saistības (izņemot pašu kapitālu) un koriģējot to atbilstoši Latvijas Bankas noteiktajam ieguldījumu brokeru sabiedrības riska profilam. Maksājums nacionālajā noregulējuma fondā nevar būt mazāks par 1000 euro gadā. Latvijas Banka izdod noteikumus, kuros nosaka kārtību, kādā veicami maksājumi nacionālajā noregulējuma fondā. Minēto pilnvarojumu nepieciešams papildināt, lai pilnvarotu Latvijas Banku noteikt arī maksājumu aprēķināšanas kārtību.
3. Saskaņā ar Likuma 42. panta pirmo daļu Latvijas Banka, atceļot noregulējamās iestādes padomi un valdi, ir tiesīga iecelt īpašo vadītāju. Likuma 42. panta otrā daļa nosaka, ka attiecībā uz īpašā vadītāja iecelšanas kārtību piemēro Kredītiestāžu likumā un Finanšu instrumentu tirgus likumā pilnvarniekiem noteiktās prasības. Lai izpildītu Likumā noteikto pienākumu, kas paredz tiesības Latvijas Bankai iecelt īpašo vadītāju un vienlaikus nodrošinātu tiesisko noteiktību attiecībā uz kredītiestādes un ieguldījumu brokeru sabiedrības īpašā vadītāja amata kandidātu atlasi, nepieciešams Likumā paredzēt atbilstošu deleģējumu, lai Latvijas Banka varētu izdot ārējos noteikumus.
Risinājuma apraksts
1. Likumprojekta 2. pantā ietverti grozījumi, ar kuriem paredzēts Likuma 3.panta ceturtajā daļā aizstāt vārdus “un ievērojot Eiropas Banku iestādes izdotās vadlīnijas” ar vārdiem “nosakot prasības, kas izriet no Eiropas Banku iestādes izdotajām vadlīnijām”.
2. Likumprojekta 55. pantā ir papildināta Likuma 121.2 panta pirmā daļa pēc vārda "kādā" ar vārdiem "aprēķināmi un".
3. Likumprojekta 24. pantā ir ietverti grozījumi, ar kuriem Likuma 42. pants papildināts ar jaunu 1.1 daļu, kurā Latvijas Bankai paredzēts atbilstošs deleģējums, lai tā varētu izdot noteikumus, kas nosaka īpašā vadītāja amata kandidāta atlases un kandidāta piemērotības izvērtēšanas kārtību un šādai izvērtēšanai nepieciešamo informāciju.
2. Likumprojekta 55. pantā ir papildināta Likuma 121.2 panta pirmā daļa pēc vārda "kādā" ar vārdiem "aprēķināmi un".
3. Likumprojekta 24. pantā ir ietverti grozījumi, ar kuriem Likuma 42. pants papildināts ar jaunu 1.1 daļu, kurā Latvijas Bankai paredzēts atbilstošs deleģējums, lai tā varētu izdot noteikumus, kas nosaka īpašā vadītāja amata kandidāta atlases un kandidāta piemērotības izvērtēšanas kārtību un šādai izvērtēšanai nepieciešamo informāciju.
Problēmas apraksts
Saskaņā ar Likuma 50. panta pirmo daļu, lai piemērotu pagaidu iestādes instrumentu, ņemot vērā vajadzību saglabāt pagaidu iestādes kritiski svarīgās funkcijas, Latvijas Bankai ir tiesības nodot pagaidu iestādei noregulējamās iestādes akcijas, citus īpašumtiesību instrumentus, aktīvus, tiesības vai saistības. Savukārt saskaņā ar Likuma 52. panta pirmo daļu Latvijas Bankai ir tiesības nodot noregulējamās iestādes vai pagaidu iestādes aktīvus, tiesības vai saistības aktīvu pārvaldes sabiedrībai. Likumprojektā ir ietverti grozījumi Likuma 50. un 52. pantā, paredzot iespēju apmaksāt pagaidu iestādes vai aktīvu pārvaldes sabiedrības dibināšanas pamatkapitālu, kā arī nodrošinot likviditātes pārvedumu veikšanu. Līdz ar to Likuma 50. pants ir papildināms ar jaunu 2.1 daļu un Likuma 52. pants ir papildināms ar jaunu 1.1 daļu.
Risinājuma apraksts
Likumprojekta 30. pantā ietverts grozījums Likuma 50. pantā, ar kuru 50. pants ir papildināts ar jaunu 2.1 daļu nosakot, ka pagaidu iestādes dibinātājs ir tiesīgs ieskaitīt pamatkapitāla apmaksai nepieciešamos līdzekļus Latvijas Bankā atvērtā pagaidu kontā. Pēc pagaidu iestādes dibināšanas pagaidu iestāde pārskaita pagaidu kontā esošos līdzekļus uz tās norēķinu kontu Latvijas Bankā vai dalībvalsts kredītiestādē. Pagaidu iestāde ir tiesīga turēt naudas līdzekļus euro kontā Latvijas Bankā saskaņā ar Latvijas Bankas kontu apkalpošanas nosacījumiem, kas paredzēti kontu apkalpošanas līgumā, kuru pagaidu iestāde noslēgusi ar Latvijas Banku.
Likumprojekta 32. pantā ietverts grozījums, ar kuru Likuma 52. pants papildināts ar jaunu 1.1 daļu nosakot, ka aktīvu pārvaldes sabiedrības dibinātājs ir tiesīgs ieskaitīt pamatkapitāla apmaksai nepieciešamos līdzekļus Latvijas Bankā atvērtā pagaidu kontā. Pēc aktīvu pārvaldes sabiedrības dibināšanas aktīvu pārvaldes sabiedrība pārskaita pagaidu kontā esošos līdzekļus uz tās norēķinu kontu Latvijas Bankā vai dalībvalsts kredītiestādē. Aktīvu pārvaldes sabiedrība ir tiesīga turēt naudas līdzekļus euro kontā Latvijas Bankā saskaņā ar Latvijas Bankas kontu apkalpošanas nosacījumiem, kas paredzēti kontu apkalpošanas līgumā, kuru aktīvu pārvaldes sabiedrība noslēgusi ar Latvijas Banku.
Likumprojekta 32. pantā ietverts grozījums, ar kuru Likuma 52. pants papildināts ar jaunu 1.1 daļu nosakot, ka aktīvu pārvaldes sabiedrības dibinātājs ir tiesīgs ieskaitīt pamatkapitāla apmaksai nepieciešamos līdzekļus Latvijas Bankā atvērtā pagaidu kontā. Pēc aktīvu pārvaldes sabiedrības dibināšanas aktīvu pārvaldes sabiedrība pārskaita pagaidu kontā esošos līdzekļus uz tās norēķinu kontu Latvijas Bankā vai dalībvalsts kredītiestādē. Aktīvu pārvaldes sabiedrība ir tiesīga turēt naudas līdzekļus euro kontā Latvijas Bankā saskaņā ar Latvijas Bankas kontu apkalpošanas nosacījumiem, kas paredzēti kontu apkalpošanas līgumā, kuru aktīvu pārvaldes sabiedrība noslēgusi ar Latvijas Banku.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Nē
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Nē
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Fiziskās personas
Nē
Juridiskās personas
- Ieguldījumu brokeru sabiedrības
- Globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējamām iestādēm, tai skaitā globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes vienības, kas ir vienas un tās pašas globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes daļa, ir noregulējamās vienības vai ārvalsts vienības, kas būtu noregulējamās vienības, ja tās veiktu komercdarbību Eiropas Savienībā
Ietekmes apraksts
Ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas ir atbilstīgas Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 3) apakšpunktam un, kuras nav Regulas Nr.2019/2033 1. panta 2. vai 5. punktā minētās ieguldījumu brokeru sabiedrības saskaņā ar Likuma 60. pantu tiks noteikta minimāla pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasība, kuras izpildi minētajiem subjektiem būs pastāvīgi jānodrošina.
Latvijā nav globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējamām iestādēm, tai skaitā nav globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes vienības, kas ir vienas un tās pašas globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes daļa, ir noregulējamās vienības vai ārvalsts vienības, kas būtu noregulējamās vienības, ja tās veiktu komercdarbību Eiropas Savienībā.
Latvijā nav globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējamām iestādēm, tai skaitā nav globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes vienības, kas ir vienas un tās pašas globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes daļa, ir noregulējamās vienības vai ārvalsts vienības, kas būtu noregulējamās vienības, ja tās veiktu komercdarbību Eiropas Savienībā.
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
Cita informācija
-
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
4.1. Saistītie tiesību aktu projekti
4.2. Cita informācija
Likumprojekta 24.pants paredz papildināt Likuma 42. pantu ar jaunu 1.1 daļu, kurā Latvijas Bankai paredzēts attiecīgs deleģējums, lai tā varētu izdot noteikumus, kas nosaka īpašā vadītāja amata kandidāta atlases un kandidāta piemērotības izvērtēšanas kārtību un šādai izvērtēšanai nepieciešamo informāciju.
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
5.1. Saistības pret Eiropas Savienību
Vai ir attiecināms?
Jā
ES tiesību akta CELEX numurs
32022R2036
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2022. gada 19. oktobra regula (ES) 2022/2036, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz prudenciālo režīmu globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodēm attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām.
Apraksts
Skat. 5.4.1.tabulu.
ES tiesību akta CELEX numurs
32019L2034
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra direktīva (ES) 2019/2034 par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES.
Apraksts
Skat. 5.4.1.tabulu.
ES tiesību akta CELEX numurs
32019L0879
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija direktīva (ES) 2019/879, ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un Direktīvu 98/26/EK.
Apraksts
Skat. 5.4.1.tabulu.
5.2. Citas starptautiskās saistības
Vai ir attiecināms?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
5.4. 1. tabula. Tiesību akta projekta atbilstība ES tiesību aktiem
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2022. gada 19. oktobra regula (ES) 2022/2036, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz prudenciālo režīmu globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodēm attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām.
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
Regulas 2022/2036 2. panta 1. punkts (Direktīvas 2014/59/ES 45.d panta 4.punkts)
Likumprojekta 39.pants (Likuma 60.1 panta ceturtās daļas ievaddaļa un 1.punkts)
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Regulas 2022/2036 2. panta 3. punkts (Direktīvas 2014/59/ES 45.h panta 2. punkts)
Likumprojekta 41. pants (Likuma 63.panta ceturtā, piektā un septītā daļa)
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
Likumprojekts šo jomu neskar.
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
Likumprojekts šo jomu neskar.
Cita informācija
-
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra direktīva (ES) 2019/2034 par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES.
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
Direktīvas 2019/2034 63. panta 2. punkts (Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 3. punkts)
1. Likumprojekta 11. pants (Likuma 20. panta astotās daļas 9.1 punkts);
2. Likumprojekta 12. pants (Likuma 21. panta 5.1 daļa un sestās un devītās daļas papildināšanu ar atsauci uz 5.1 daļu);
3. Likumprojekta 36. pants (Likuma 59. panta otrās daļas 2. un 3. punkts);
4. Likumprojekta 38.pants (Likuma 60.panta piektās daļas 11. punkts, astoņpadsmitās daļas 11. punkts un 6.1 un 19.1 daļa).
2. Likumprojekta 12. pants (Likuma 21. panta 5.1 daļa un sestās un devītās daļas papildināšanu ar atsauci uz 5.1 daļu);
3. Likumprojekta 36. pants (Likuma 59. panta otrās daļas 2. un 3. punkts);
4. Likumprojekta 38.pants (Likuma 60.panta piektās daļas 11. punkts, astoņpadsmitās daļas 11. punkts un 6.1 un 19.1 daļa).
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
Likumprojekts šo jomu neskar.
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
Likumprojekts šo jomu neskar.
Cita informācija
-
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija direktīva (ES) 2019/879, ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un Direktīvu 98/26/EK.
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
Direktīvas 2019/879 1. panta 6. punkts (Direktīvas 2014/59/ES 16.a pants)
Likumprojekta 10. pants (Likuma 18.1 panta pirmās daļas ievaddaļa un pirmās daļas 2. punkts)
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Direktīvas 2019/879 1. panta 7. punkts (Direktīvas 2014/59/ES 17. panta 4. punkts)
Likumprojekta 11. pants (Likuma 20.panta septītā daļa)
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Direktīvas 2019/879 1. panta 8. punkts (Direktīvas 2014/59/ES 18. panta 2. punkts)
Likumprojekta 12. pants (Likuma 21.panta otrā daļa)
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Direktīvas 2019/879 1. panta 8. punkts (Direktīvas 2014/59/ES 18. panta 4. punkts)
Likumprojekta 12. pants (Likuma 21.panta septītā daļa)
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Direktīvas 2019/879 1. panta 14. punkts (Direktīvas 2014/59/ES 37. panta 10. punkta "a" apakšpunkts)
Likumprojekta 47. pants (Likuma 81.panta pirmās daļas 1. punkts)
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Direktīvas 2019/879 1. panta 17. punkts (Direktīvas 2014/59/ES 45.f panta 5. punkts)
Likumprojekta 40. pants (Likuma 61.panta desmitā daļa)
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Direktīvas 2019/879 1. panta 21. punkts (Direktīvas 2014/59/ES 55. panta 2.punkts)
Likumprojekta 45. pants (Likuma 76. panta ceturtā un piektā daļa)
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Direktīvas 2019/879 1. panta 30. punkts (Direktīvas 2014/59/ES 69. panta 4. un 5.punkts)
Likumprojekta 48. pants (Likuma 91.panta trešās daļas 1.punkts un piektā daļa)
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Direktīvas 2019/879 1. panta 31. punkts (Direktīvas 2014/59/ES 70. panta 2. punkts)
Likumprojekta 49. pants (Likuma 92.panta otrā daļa)
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Direktīvas 2019/879 1. panta 32. punkts (Direktīvas 2014/59/ES 71. panta 3. punkts)
Likumprojekta 50. pants (Likuma 93.panta ceturtā daļa)
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Direktīvas 2019/879 1. panta 35. punkts (Direktīvas 2014/59/ES 89. panta 4. punkts)
Likumprojekta 52.pants (Likuma 108.panta ceturtā daļa)
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
Likumprojekts šo jomu neskar.
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
Likumprojekts šo jomu neskar.
Cita informācija
-
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Nē
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
NēNevalstiskās organizācijas
Latvijas Finanšu nozares asociācijaCits
Latvijas Banka6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
Veids
Publiskā apspriešana
Saite uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem
-
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
-
6.4. Cita informācija
-
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
Institūcijas
- Latvijas Banka
7.2. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.3. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.4. Projekta izpildes ietekme uz pārvaldes funkcijām un institucionālo struktūru
Ietekme
Jā/Nē
Skaidrojums
1. Tiks veidota jauna institūcija
Nē
-
2. Tiks likvidēta institūcija
Nē
-
3. Tiks veikta esošās institūcijas reorganizācija
Nē
-
4. Institūcijas funkcijas un uzdevumi tiks mainīti (paplašināti vai sašaurināti)
Nē
-
5. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu efektivizācija
Nē
-
6. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu digitalizācija
Nē
-
7. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu optimizācija
Nē
-
8. Cita informācija
Nē
-
7.5. Cita informācija
-
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.2. Cita informācija
-
Pielikumi