23-TA-1633: Noteikumu projekts (Grozījumi)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Grozījums Ministru kabineta 2014. gada 7. janvāra noteikumos Nr. 16 "Trokšņa novērtēšanas un pārvaldības kārtība"" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
Ministrijas / iestādes iniciatīva
Apraksts
Ministru prezidenta veidotās Komisijas 2023.gada 18. aprīļa sēdes protokollēmuma (prot. Nr.1, 2.§) 1. punktu tika noteikti satiksmes vides trokšņa robežlielumu izmaiņas.
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Ministru kabineta noteikumu projekta "Grozījumi Ministru kabineta 2014. gada 7. janvāra noteikumos Nr. 16 "Trokšņa novērtēšanas un pārvaldības kārtība"" (turpmāk - noteikumu projekts) mērķis ir satiksmes vides trokšņa robežvērtību noteikšana atbilstoši likuma “Par piesārņojuma” pārejas noteikumu 71. punktu.
Spēkā stāšanās termiņš
Vispārējā kārtība
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Ministru kabineta 2014.gada 7.janvāra noteikumu Nr.16 "Trokšņa novērtēšanas un pārvaldības kārtībā" (turpmāk - MK noteikumi Nr.16) regulējums ietver gan Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. jūnija Direktīvas 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (turpmāk - Direktīva 2002/49/EK) prasības par vides trokšņa novērtēšanu (kartēšana un rīcības plānu izstrāde) augstas intensitātes satiksmes infrastruktūras objektiem un lielajām aglomerācijām, gan nosacījumus vides trokšņa pārvaldībai ārpus Direktīvas 2002/49/EK tvēruma.
MK noteikumi Nr.16 nenosaka vides trokšņa robežlielumus noteiktiem trokšņa avotiem, bet izvirza noteiktas vides kvalitātes prasības attiecībā uz vides troksni atkarībā no apbūves teritorijas izmantošanas veida.
MK noteikumi Nr.16 nenosaka vides trokšņa robežlielumus noteiktiem trokšņa avotiem, bet izvirza noteiktas vides kvalitātes prasības attiecībā uz vides troksni atkarībā no apbūves teritorijas izmantošanas veida.
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Direktīvas 2002/49/EK 3.panta “s” punkta izpratnē “robežvērtība” nozīmē dalībvalsts noteikto vērtību, kuru pārsniedzot, kompetentās iestādes izskata iespēju veikt vai veic sekas mīkstinošus pasākumus, kā arī noteic, ka robežvērtības var būt atkarīgas no trokšņa veida (ceļu, dzelzceļu, gaisa satiksmes radīts troksnis, rūpniecisks troksnis utt.), apkārtnes veida un iedzīvotāju grupu jutīguma pret troksni; tāpat tās var atšķirties esošās situācijās un jaunās situācijās (kad mainās stāvoklis attiecībā uz trokšņa avotu vai mainās apkārtnes lietojuma veids).
Ministru kabinets 2021.gada 18.februārī pieņēma zināšanai informatīvo ziņojumu “Par vides trokšņa regulējumu” (turpmāk - ziņojums). Ziņojumā cita starpā tika norādīts, ka būtisks problēmjautājums ir vides trokšņa regulējuma (MK noteikumi Nr. 16) ietvars, kas noteic kopējo vides kvalitātes normatīvu (robežlielums vides troksnim) vidē, bet nevis pieļaujamo attiecīgā trokšņa avota radīto vides troksni.
Baltijas valstīs ne tikai Lietuvā, bet arī Igaunijā tiek izdalītas robežvērtības atšķirīgiem trokšņa avotiem (satiksmes un rūpniecības troksnim). No Eiropas Vides aģentūras ietvaros esošās Trokšņu mazināšanas interešu grupas 2019. gada ziņojuma “Pārskats par kritiskajām trokšņu vērtībām Eiropas reģionā”, kurā apkopota 27 (divdesmit septiņi) Eiropas reģionu valstu aptaujas rezultātā iegūtā informācija par vides trokšņu robežvērtībām un to piemērošanas kritērijiem, izriet, ka no visām valstīm, kas sniedza atbildes, 21 valstī ir noteiktas vides trokšņa robežvērtības autoceļu satiksmei, 22 valstīs – dzelzceļa satiksmei un 20 valstīs – gaisa satiksmei. Atšķirīgas - satiksmes vides troksnim piemērojamas, vērtības ir noteiktas, piemēram, Vācijā, Austrijā, Francijā, Spānijā, Itālijā, Nīderlandē, Čehijā, Dānijā, Zviedrijā, Somijā Slovākijā, kā arī Lietuvā un Igaunijā. Igaunijā satiksmes vides trokšņa robežvērtības dzīvojamās apbūves teritorijās Ldiena (ietver arī vakaru) ir 60(dB(A)), bet ielas pusē pie satiksmes vides troksnim pakļautās ēkas 65 (dB(A)), Lnakts=55(dB(A)), bet ielas pusē pie satiksmes vides troksnim pakļautās ēkas 60 (dB(A)). Lietuvā satiksmes vides trokšņa robežvērtības ir Ldiena=65 (dB(A)); Lvakars=60(dB(A)); Lnakts=55(dB(A)).
Lai nodrošinātu ar Eiropas standarta platuma dzelzceļa līnijas Rail Baltica (turpmāk - Rail Baltica) projekta īstenošanu saistīto starpnozaru jautājumu risināšanu, ar Ministru prezidenta 2023.gada 27.marta rīkojumu Nr. 2023/1.2.1.-74 "Par tematisko komiteju ar Rail Baltica projekta īstenošanu saistīto starpnozaru jautājumu risināšanai" ir izveidota komiteja (turpmāk – Komiteja). Saskaņā ar Komitejas 2023. gada 18.aprīļa sēdes protokola (prot. Nr.1, 2.§) 1. punktu satiksmes vides trokšņu robežlielumi nosakāmi: Ldiena=65 (dB(A)); Lvakars=60(dB(A)); Lnakts=55(dB(A)), nodrošinot to izlīdzināšanu Baltijas mērogā.
Ministru kabinets 2021.gada 18.februārī pieņēma zināšanai informatīvo ziņojumu “Par vides trokšņa regulējumu” (turpmāk - ziņojums). Ziņojumā cita starpā tika norādīts, ka būtisks problēmjautājums ir vides trokšņa regulējuma (MK noteikumi Nr. 16) ietvars, kas noteic kopējo vides kvalitātes normatīvu (robežlielums vides troksnim) vidē, bet nevis pieļaujamo attiecīgā trokšņa avota radīto vides troksni.
Baltijas valstīs ne tikai Lietuvā, bet arī Igaunijā tiek izdalītas robežvērtības atšķirīgiem trokšņa avotiem (satiksmes un rūpniecības troksnim). No Eiropas Vides aģentūras ietvaros esošās Trokšņu mazināšanas interešu grupas 2019. gada ziņojuma “Pārskats par kritiskajām trokšņu vērtībām Eiropas reģionā”, kurā apkopota 27 (divdesmit septiņi) Eiropas reģionu valstu aptaujas rezultātā iegūtā informācija par vides trokšņu robežvērtībām un to piemērošanas kritērijiem, izriet, ka no visām valstīm, kas sniedza atbildes, 21 valstī ir noteiktas vides trokšņa robežvērtības autoceļu satiksmei, 22 valstīs – dzelzceļa satiksmei un 20 valstīs – gaisa satiksmei. Atšķirīgas - satiksmes vides troksnim piemērojamas, vērtības ir noteiktas, piemēram, Vācijā, Austrijā, Francijā, Spānijā, Itālijā, Nīderlandē, Čehijā, Dānijā, Zviedrijā, Somijā Slovākijā, kā arī Lietuvā un Igaunijā. Igaunijā satiksmes vides trokšņa robežvērtības dzīvojamās apbūves teritorijās Ldiena (ietver arī vakaru) ir 60(dB(A)), bet ielas pusē pie satiksmes vides troksnim pakļautās ēkas 65 (dB(A)), Lnakts=55(dB(A)), bet ielas pusē pie satiksmes vides troksnim pakļautās ēkas 60 (dB(A)). Lietuvā satiksmes vides trokšņa robežvērtības ir Ldiena=65 (dB(A)); Lvakars=60(dB(A)); Lnakts=55(dB(A)).
Lai nodrošinātu ar Eiropas standarta platuma dzelzceļa līnijas Rail Baltica (turpmāk - Rail Baltica) projekta īstenošanu saistīto starpnozaru jautājumu risināšanu, ar Ministru prezidenta 2023.gada 27.marta rīkojumu Nr. 2023/1.2.1.-74 "Par tematisko komiteju ar Rail Baltica projekta īstenošanu saistīto starpnozaru jautājumu risināšanai" ir izveidota komiteja (turpmāk – Komiteja). Saskaņā ar Komitejas 2023. gada 18.aprīļa sēdes protokola (prot. Nr.1, 2.§) 1. punktu satiksmes vides trokšņu robežlielumi nosakāmi: Ldiena=65 (dB(A)); Lvakars=60(dB(A)); Lnakts=55(dB(A)), nodrošinot to izlīdzināšanu Baltijas mērogā.
Risinājuma apraksts
Jau šobrīd MK noteikumi Nr. 16 paredz, ka jauktas apbūves teritorijās, kas tipiski atrodas satiksmes infrastruktūras objektu tuvumā un apkaimēs, vides trokšņa robežlielumi ir augstāki, jo šajās teritorijās troksnis ir atkarīgs no trokšņa avota veida, satiksmes intensitātes, kā arī iespējām to novērst vai samazināt. Līdzvērtīgs trokšņa pārvaldības raksturs kā tranzīta (B kategorijas) vai maģistrālajām (C kategorijas) ielām jauktas apbūves teritorijās, ir arī autoceļiem un dzelzceļiem, gaisa kuģu satiksmei pacelšanās un nosēšanās sektoros. Satiksmes intensitāti ierobežot un pilnībā pielāgot dažādām teritorijas plānojumā noteiktām apbūves teritorijas izmantošanas funkcijām, kas laika gaitā var tikt arī grozītas, nav pamatoti, jo tas saistīts ceļu, dzelzceļu, gaisa satiksmes raksturu un specifiku. Satiksmes trokšņa avotiem ir lineāra daba un tie šķērso daudzveidīgas teritorijas, atšķirībā no rūpniecisko trokšņa avotu rakstura un specifikas (punktveida trokšņa avoti). Arī Lietuvā un Igaunijā satiksmes vides trokšņa robežlielumi netiek noteikti dažādi atšķirīgām apbūves teritorijas funkcijām.
Tādējādi Ministru kabineta 2021. gada 18. februāra sēde protokollēmuma (prot.Nr. 18, 38.§) 3. punktā tika uzdots sagatavot priekšlikumus grozījumiem normatīvajos aktos satiksmes un rūpniecisko avotu radītā trokšņa pārvaldībai. Savukārt Komitejas 2023.gada 18. aprīļa sēdē šis problēmjautājums tika atkārtoti aktualizēts Rail Baltica kontekstā, jo, balstoties uz Ministru kabineta 2021. gada 18. februāra protokollēmuma (prot.Nr. 18, 38.§) 3. punktā doto uzdevumu, grozījumi normatīvajos aktos satiksmes un rūpniecisko avotu radītā trokšņa pārvaldībai vēl nav veikti. Saskaņā ar Ministru prezidenta veidotās Komisijas 2023.gada 18. aprīļa sēdes protokollēmuma (prot. Nr.1, 2.§) 1. punktu tiek noteikti satiksmes vides trokšņa robežlielumi: Ldiena=65 (dB(A)); Lvakars=60(dB(A)); Lnakts=55(dB(A)). Veikti grozījumi MK noteikumu Nr.16 2.pielikuma 1.punkta tabulas nosaukumā un piezīmē, tās nosacījumus attiecībā uz satiksmes trokšņa avotiem iekļaujot MK noteikumu Nr.16 2.pielikuma 1.1 punktā. MK noteikumu Nr.16 2.pielikums papildināts ar jaunu 1.1 punktu, nosakot satiksmes vides trokšņa robežlielumus: Ldiena=65 (dB(A)); Lvakars=60(dB(A)); Lnakts=55(dB(A)). Satiksmes vides trokšņa robežlielumu novērtēšanā ievēro MK noteikumos Nr.16 noteikto vides trokšņa rādītāju piemērošanas kārtību un novērtēšanas metodes. Atbilstību satiksmes vides trokšņa robežlielumiem novērtē atbilstoši MK noteikumu Nr.16 nosacījumiem, šo noteikumu 2.pielikuma 3.2. un 3.3. apakšpunkta piemērošanā un attiecīgajās teritorijās ievērojot satiksmes vides troksnim noteiktos robežlielumus Ldiena=65 (dB(A)); Lvakars=60(dB(A)); Lnakts=55(dB(A)). Izņēmums ir MK noteikumu Nr.16 8.2. apakšpunktā paredzētie klusie rajoni.
Tādējādi Ministru kabineta 2021. gada 18. februāra sēde protokollēmuma (prot.Nr. 18, 38.§) 3. punktā tika uzdots sagatavot priekšlikumus grozījumiem normatīvajos aktos satiksmes un rūpniecisko avotu radītā trokšņa pārvaldībai. Savukārt Komitejas 2023.gada 18. aprīļa sēdē šis problēmjautājums tika atkārtoti aktualizēts Rail Baltica kontekstā, jo, balstoties uz Ministru kabineta 2021. gada 18. februāra protokollēmuma (prot.Nr. 18, 38.§) 3. punktā doto uzdevumu, grozījumi normatīvajos aktos satiksmes un rūpniecisko avotu radītā trokšņa pārvaldībai vēl nav veikti. Saskaņā ar Ministru prezidenta veidotās Komisijas 2023.gada 18. aprīļa sēdes protokollēmuma (prot. Nr.1, 2.§) 1. punktu tiek noteikti satiksmes vides trokšņa robežlielumi: Ldiena=65 (dB(A)); Lvakars=60(dB(A)); Lnakts=55(dB(A)). Veikti grozījumi MK noteikumu Nr.16 2.pielikuma 1.punkta tabulas nosaukumā un piezīmē, tās nosacījumus attiecībā uz satiksmes trokšņa avotiem iekļaujot MK noteikumu Nr.16 2.pielikuma 1.1 punktā. MK noteikumu Nr.16 2.pielikums papildināts ar jaunu 1.1 punktu, nosakot satiksmes vides trokšņa robežlielumus: Ldiena=65 (dB(A)); Lvakars=60(dB(A)); Lnakts=55(dB(A)). Satiksmes vides trokšņa robežlielumu novērtēšanā ievēro MK noteikumos Nr.16 noteikto vides trokšņa rādītāju piemērošanas kārtību un novērtēšanas metodes. Atbilstību satiksmes vides trokšņa robežlielumiem novērtē atbilstoši MK noteikumu Nr.16 nosacījumiem, šo noteikumu 2.pielikuma 3.2. un 3.3. apakšpunkta piemērošanā un attiecīgajās teritorijās ievērojot satiksmes vides troksnim noteiktos robežlielumus Ldiena=65 (dB(A)); Lvakars=60(dB(A)); Lnakts=55(dB(A)). Izņēmums ir MK noteikumu Nr.16 8.2. apakšpunktā paredzētie klusie rajoni.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Nē
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Nē
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
Cita informācija
Sabiedrības grupām un institūcijām projekta tiesiskais regulējums nemaina tiesības un pienākumus, kā arī veicamās darbības.
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
4.2. Cita informācija
-
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Nē
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
Satiksmes ministrija, Viedās administrācijas un reģionālās attīstības ministrijaNevalstiskās organizācijas
NēCits
Nē6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
Veids
Publiskā apspriešana
Saite uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem
https://vktap.mk.gov.lv/legal_acts/headers/efaee0cf-6b8a-48da-8642-8d3703930cac/public_participations
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
Iebildumi un priekšlikumi netika saņemti.
6.4. Cita informācija
-
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
Institūcijas
- Viedās administrācijas un reģionālās attīstības ministrija
7.2. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.3. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.4. Projekta izpildes ietekme uz pārvaldes funkcijām un institucionālo struktūru
Ietekme
Jā/Nē
Skaidrojums
1. Tiks veidota jauna institūcija
Nē
-
2. Tiks likvidēta institūcija
Nē
-
3. Tiks veikta esošās institūcijas reorganizācija
Nē
-
4. Institūcijas funkcijas un uzdevumi tiks mainīti (paplašināti vai sašaurināti)
Nē
-
5. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu efektivizācija
Nē
-
6. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu digitalizācija
Nē
-
7. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu optimizācija
Nē
-
8. Cita informācija
Nē
-
7.5. Cita informācija
-
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Nosaka satiksmes vides trokšņa robežlielumus.
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.2. Cita informācija
-
Pielikumi