23-TA-1256: Noteikumu projekts (Jauns)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.-2027. gadam 5.1.1. specifiskā atbalsta mērķa "Vietējās teritorijas integrētās sociālās, ekonomiskās un vides attīstības un kultūras mantojuma, tūrisma un drošības veicināšana pilsētu funkcionālajās teritorijās" 5.1.1.5. pasākuma "Unikāla Eiropas mēroga kultūras mantojuma atjaunošana, lai veicinātu to piekļūstamību, attīstot kultūras pakalpojumus" īstenošanas noteikumi" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
Ministrijas / iestādes iniciatīva
Apraksts
Ministru kabineta noteikumu projekts “Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.-2027. gadam 5.1.1. specifiskā atbalsta mērķa “Vietējās teritorijas integrētās sociālās, ekonomiskās un vides attīstības un kultūras mantojuma, tūrisma un drošības veicināšana pilsētu funkcionālajās teritorijās” 5.1.1.5. pasākuma “Unikāla Eiropas mēroga kultūras mantojuma atjaunošana, lai veicinātu to pieejamību, attīstot kultūras pakalpojumus” īstenošanas noteikumi” (turpmāk – Projekts) izstrādāts, pamatojoties uz Eiropas Savienības fondu 2021.-2027. gada plānošanas perioda vadības likuma 19. panta 6. un 13. punktu.
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Projekta mērķis ir noteikt kārtību, kādā tiek īstenots Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.-2027. gadam 5.1.1.5. pasākums “Unikāla Eiropas mēroga kultūras mantojuma atjaunošana, lai veicinātu to pieejamību, attīstot kultūras pakalpojumus”, nodrošinot unikālu valsts nozīmes kultūras pieminekļu, kas atrodas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļautā teritorijā Rīgas vēsturiskajā centrā, projektu īstenošanu.
Spēkā stāšanās termiņš
Vispārējā kārtība
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Latvijas ilgtspējīgas attīstības stratēģijā līdz 2030. gadam (turpmāk – Latvija2030) kā pirmā prioritāte noteikta Kultūras telpas attīstība. Prioritātes ietvaros izvirzīts mērķis – saglabāt un attīstīt Latvijas kultūras kapitālu un veicināt piederības izjūtu Latvijas kultūras telpai, attīstot sabiedrības radošumā balstītu konkurētspējīgu nacionālo identitāti un veidojot Latvijā kvalitatīvu kultūrvidi. Viens no risinājumiem Latvijas kultūras telpas stiprināšanai ir kultūras mantojuma potenciāla izmantošana radošā tūrisma attīstīšanai. Savukārt sestā prioritāte Latvija2030 ir Telpiskās attīstības perspektīva, kuras ietvaros izvirzītie mērķi ir stiprināt Latvijas un tās reģionu starptautisko konkurētspēju, palielinot Rīgas kā Ziemeļeiropas metropoles un citu valsts lielāko pilsētu starptautisko lomu, kā arī saglabāt Latvijas savdabību – daudzveidīgo dabas un kultūras mantojumu, tipiskās un unikālās ainavas.
Atbilstoši Latvija2030 iezīmētajai nacionālo interešu telpai, kas ir unikāla specifiska teritorija, kas nozīmīga visas valsts attīstībai (Rīgas metropoles areālam), un Latvijas Nacionālais attīstības plāna 2021.-2027. gadam (apstiprināts Saeimas 2020. gada 2. jūlija sēdē) (turpmāk – NAP2027) telpiskās attīstības perspektīvas “Rīgas metropoles areāls” 454.virzienam “Multifunkcionālu nacionālas nozīmes objektu rekonstrukcija un attīstība Rīgas pilsētā un tās metropoles areālā kultūras, sporta, zinātnes un citu nacionālas vai starptautiskas nozīmes pasākumu norisei” līdz 2027. gadam paredzēta multifunkcionālu nacionālas nozīmes objektu rekonstrukcija un attīstība Rīgas pilsētā un tās metropoles areālā kultūras, sporta, zinātnes un citu nacionālas vai starptautiskas nozīmes pasākumu norisei.
Vienlaikus NAP2027 prioritātes “Kultūra un sports aktīvai un pilnvērtīgai dzīvei” rīcības virziena “Cilvēku līdzdalība kultūras un sporta aktivitātēs” 360. mērķis “Kultūras un fizisko aktivitāšu pieejamība visiem, paaugstinot Latvijas sabiedrības dzīves kvalitāti” nosaka 361. apakšmērķi “Līdzdalība kultūras dzīvē sekmē pilsoniskās sabiedrības attīstību un stiprina demokrātijas vērtības. Līdzvērtīgs kultūras piedāvājums dažādām mērķgrupām, respektējot kultūras izpausmju daudzveidību, var kalpot par sociālās kohēzijas instrumentu, tādējādi paaugstinot arī kopējo dzīves kvalitātes uztveri sabiedrībā”.
Kultūras patēriņa un līdzdalības ietekmes pētījumā[1] secināts, ka mazaktīvi bieži ir no 55 līdz 74 gadus vecas, ar zemiem ienākumiem, laukos dzīvojošie, cittautieši un tie, kas dzīvo vieni – grupas, kas kultūras pieejamībā tiek marginalizētas, to kultūras patēriņam samazinoties.
Kultūrpolitikas pamatnostādnes 2022.-2027. gadam "Kultūrvalsts" (apstiprinātas ar Ministru kabineta 2022. gada 1. marta rīkojumu Nr. 143) (turpmāk – Kultūrpolitikas pamatnostādnes) nosaka galveno kultūrpolitikas fokusu – vienlīdzīgu iespēju nodrošināšana visiem Latvijas pilsoņiem un iedzīvotājiem attiecībā uz kultūras pakalpojumu pieejamību un līdzdalības iespējām kultūrā, atbalstot NAP2027 izvirzītos izaugsmes virzienus – vienlīdzīgas tiesības visiem, dzīves kvalitātes pieaugums, zināšanu sabiedrības attīstība un atbildīga Latvijas izaugsme. Vienlaikus, ņemot vērā to, ka sabiedrībai pieejamu augstvērtīgu kultūras pakalpojumu un kultūras līdzdalību iespēju priekšnosacījumi ir mērķtiecīgi un ilglaicīgi ieguldījumi kultūras mantojuma saglabāšanā un kultūras un radošo industriju attīstībā, kā vienlīdz svarīgas prioritātes kultūrpolitikā 2022.-2027. gadam izvirzīta priekšnoteikumu radīšana kultūras mantojuma ilgtspējai un izmantošanai un kultūras un radošo nozaru ilgtspējīgai attīstībai, kā arī kultūrizglītības stiprināšana.
Eiropas Komisija 2022. gada 21. oktobrī apstiprināja Partnerības līgumu Eiropas Savienības investīciju fondu 2021.-2027. gada plānošanas periodam, kas nosaka, ka politikas mērķa “Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību” ietvaros atbalsts plānots arī kultūras mantojuma infrastruktūras saglabāšanai un tūrisma potenciāla attīstīšanai un jaunu pakalpojumu attīstībai, veicinot kultūras resursa inovatīvu izmantošanu cilvēka dzīves kvalitātes uzlabošanai pašvaldībās un sabiedrības iesaisti kultūras un telpiskās plānošanas procesos, tai skaitā, ar Jaunā Eiropas Bauhaus nacionālā kontaktpunkta starpniecību sekmējot sabiedrības izglītošanu, izpratni un iesaisti kvalitatīvas arhitektūras, dzīves vides veidošanā un lēmumu pieņemšanā, tostarp stiprinot izpratni vietējās kopienās par kvalitatīvu dzīvesvidi, kā arī stimulējot vietas piederības sajūtu un apziņu.
Eiropas Komisija 2022. gada 25. novembrī apstiprināja Latvijas izstrādāto Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmu 2021.-2027. gadam (turpmāk – Programma), nosakot, ka 5.politikas mērķa “Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību” ietvaros kultūrai ir būtiska nozīme dzīves kvalitātes uzlabošanā un attīstības veicināšanā, izmantojot teritoriāli pielāgotus risinājumus. Stiprinot kultūras dimensiju, nodrošinot kultūras mantojuma saglabāšanu, aizsardzību un infrastruktūras izveidi, kultūrvēsturiskās, ainaviski vērtīgās teritorijas, unikāls Eiropas līmeņa mantojums, to saglabātība nākotnē būs būtisks dzīves vides kvalitātes rādītājs un sekmēs dzīves vietas izvēli.
Lai risinātu Latvija2030, NAP2027 un Kultūras pamatnostādnēs identificētos izaicinājumus, Projekts paredz Programmas 5.1. prioritātes “Reģionu līdzsvarota attīstība” 5.1.1. specifiskā atbalsta mērķa “Vietējās teritorijas integrētās sociālās, ekonomiskās un vides attīstības un kultūras mantojuma, tūrisma un drošības veicināšana” (turpmāk – 5.1.1.SAM) 5.1.1.5. pasākuma “Unikāla Eiropas mēroga kultūras mantojuma atjaunošana, lai veicinātu to pieejamību, attīstot kultūras pakalpojumus” (turpmāk – 5.1.1.5. pasākums) ietvaros atbalstu unikālu valsts nozīmes kultūras pieminekļu, kas atrodas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļautā teritorijā Rīgas vēsturiskajā centrā, saglabāšanu, aizsargāšanu un attīstīšanu, veicinot objektu pieejamību un paplašinot objekta kā ilgtspējīga resursa inovatīvu izmantošanu cilvēka dzīves kvalitātes uzlabošanā un vietējo iedzīvotāju kopienas stiprināšanā, tai skaitā, uzlabojot kultūras objektu piekļūstamību cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, kā arī integrējot projektos inovatīvus risinājumus, kas ļauj attīstīt kultūras satura digitālo piedāvājumu, paplašinot kultūras mantojuma saturisko piedāvājumu un veicinot kultūras mantojuma kā ilgtspējīga resursa inovatīvu izmantošanu cilvēka dzīves kvalitātes uzlabošanā.
Atbalsts 5.1.1.SAM ietvaros plānots, balstoties uz integrētajām teritoriju attīstības stratēģijām – piecām plānošanas reģionu attīstības programmām un tām pakārtotām vietējo pašvaldību attīstības programmām.
Projekta izpratnē integrēta teritoriju attīstības stratēģija ir plānošanas reģiona attīstības programma, ko saskaņā ar Teritoriju attīstības plānošanas likumu izstrādā atbilstoši nacionālajam attīstības plānam un plānošanas reģiona ilgtspējīgas attīstības stratēģijai, pamatojoties uz attiecīgajā plānošanas reģionā ietilpstošo vietējo pašvaldību attīstības programmām, kā arī ņemot vērā blakus esošo plānošanas reģionu attīstības programmas. Plānošanas reģiona attīstības programmā ietver pašreizējās situācijas analīzi, tendences un prognozes, kā arī informāciju par attīstības programmas izstrādes procesu un nosaka vidēja termiņa prioritātes, to īstenošanai paredzēto pasākumu kopumu un attīstības programmas īstenošanas uzraudzības kārtību.
[1] Pieejams: https://ieej.lv/UATSF
Atbilstoši Latvija2030 iezīmētajai nacionālo interešu telpai, kas ir unikāla specifiska teritorija, kas nozīmīga visas valsts attīstībai (Rīgas metropoles areālam), un Latvijas Nacionālais attīstības plāna 2021.-2027. gadam (apstiprināts Saeimas 2020. gada 2. jūlija sēdē) (turpmāk – NAP2027) telpiskās attīstības perspektīvas “Rīgas metropoles areāls” 454.virzienam “Multifunkcionālu nacionālas nozīmes objektu rekonstrukcija un attīstība Rīgas pilsētā un tās metropoles areālā kultūras, sporta, zinātnes un citu nacionālas vai starptautiskas nozīmes pasākumu norisei” līdz 2027. gadam paredzēta multifunkcionālu nacionālas nozīmes objektu rekonstrukcija un attīstība Rīgas pilsētā un tās metropoles areālā kultūras, sporta, zinātnes un citu nacionālas vai starptautiskas nozīmes pasākumu norisei.
Vienlaikus NAP2027 prioritātes “Kultūra un sports aktīvai un pilnvērtīgai dzīvei” rīcības virziena “Cilvēku līdzdalība kultūras un sporta aktivitātēs” 360. mērķis “Kultūras un fizisko aktivitāšu pieejamība visiem, paaugstinot Latvijas sabiedrības dzīves kvalitāti” nosaka 361. apakšmērķi “Līdzdalība kultūras dzīvē sekmē pilsoniskās sabiedrības attīstību un stiprina demokrātijas vērtības. Līdzvērtīgs kultūras piedāvājums dažādām mērķgrupām, respektējot kultūras izpausmju daudzveidību, var kalpot par sociālās kohēzijas instrumentu, tādējādi paaugstinot arī kopējo dzīves kvalitātes uztveri sabiedrībā”.
Kultūras patēriņa un līdzdalības ietekmes pētījumā[1] secināts, ka mazaktīvi bieži ir no 55 līdz 74 gadus vecas, ar zemiem ienākumiem, laukos dzīvojošie, cittautieši un tie, kas dzīvo vieni – grupas, kas kultūras pieejamībā tiek marginalizētas, to kultūras patēriņam samazinoties.
Kultūrpolitikas pamatnostādnes 2022.-2027. gadam "Kultūrvalsts" (apstiprinātas ar Ministru kabineta 2022. gada 1. marta rīkojumu Nr. 143) (turpmāk – Kultūrpolitikas pamatnostādnes) nosaka galveno kultūrpolitikas fokusu – vienlīdzīgu iespēju nodrošināšana visiem Latvijas pilsoņiem un iedzīvotājiem attiecībā uz kultūras pakalpojumu pieejamību un līdzdalības iespējām kultūrā, atbalstot NAP2027 izvirzītos izaugsmes virzienus – vienlīdzīgas tiesības visiem, dzīves kvalitātes pieaugums, zināšanu sabiedrības attīstība un atbildīga Latvijas izaugsme. Vienlaikus, ņemot vērā to, ka sabiedrībai pieejamu augstvērtīgu kultūras pakalpojumu un kultūras līdzdalību iespēju priekšnosacījumi ir mērķtiecīgi un ilglaicīgi ieguldījumi kultūras mantojuma saglabāšanā un kultūras un radošo industriju attīstībā, kā vienlīdz svarīgas prioritātes kultūrpolitikā 2022.-2027. gadam izvirzīta priekšnoteikumu radīšana kultūras mantojuma ilgtspējai un izmantošanai un kultūras un radošo nozaru ilgtspējīgai attīstībai, kā arī kultūrizglītības stiprināšana.
Eiropas Komisija 2022. gada 21. oktobrī apstiprināja Partnerības līgumu Eiropas Savienības investīciju fondu 2021.-2027. gada plānošanas periodam, kas nosaka, ka politikas mērķa “Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību” ietvaros atbalsts plānots arī kultūras mantojuma infrastruktūras saglabāšanai un tūrisma potenciāla attīstīšanai un jaunu pakalpojumu attīstībai, veicinot kultūras resursa inovatīvu izmantošanu cilvēka dzīves kvalitātes uzlabošanai pašvaldībās un sabiedrības iesaisti kultūras un telpiskās plānošanas procesos, tai skaitā, ar Jaunā Eiropas Bauhaus nacionālā kontaktpunkta starpniecību sekmējot sabiedrības izglītošanu, izpratni un iesaisti kvalitatīvas arhitektūras, dzīves vides veidošanā un lēmumu pieņemšanā, tostarp stiprinot izpratni vietējās kopienās par kvalitatīvu dzīvesvidi, kā arī stimulējot vietas piederības sajūtu un apziņu.
Eiropas Komisija 2022. gada 25. novembrī apstiprināja Latvijas izstrādāto Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmu 2021.-2027. gadam (turpmāk – Programma), nosakot, ka 5.politikas mērķa “Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību” ietvaros kultūrai ir būtiska nozīme dzīves kvalitātes uzlabošanā un attīstības veicināšanā, izmantojot teritoriāli pielāgotus risinājumus. Stiprinot kultūras dimensiju, nodrošinot kultūras mantojuma saglabāšanu, aizsardzību un infrastruktūras izveidi, kultūrvēsturiskās, ainaviski vērtīgās teritorijas, unikāls Eiropas līmeņa mantojums, to saglabātība nākotnē būs būtisks dzīves vides kvalitātes rādītājs un sekmēs dzīves vietas izvēli.
Lai risinātu Latvija2030, NAP2027 un Kultūras pamatnostādnēs identificētos izaicinājumus, Projekts paredz Programmas 5.1. prioritātes “Reģionu līdzsvarota attīstība” 5.1.1. specifiskā atbalsta mērķa “Vietējās teritorijas integrētās sociālās, ekonomiskās un vides attīstības un kultūras mantojuma, tūrisma un drošības veicināšana” (turpmāk – 5.1.1.SAM) 5.1.1.5. pasākuma “Unikāla Eiropas mēroga kultūras mantojuma atjaunošana, lai veicinātu to pieejamību, attīstot kultūras pakalpojumus” (turpmāk – 5.1.1.5. pasākums) ietvaros atbalstu unikālu valsts nozīmes kultūras pieminekļu, kas atrodas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļautā teritorijā Rīgas vēsturiskajā centrā, saglabāšanu, aizsargāšanu un attīstīšanu, veicinot objektu pieejamību un paplašinot objekta kā ilgtspējīga resursa inovatīvu izmantošanu cilvēka dzīves kvalitātes uzlabošanā un vietējo iedzīvotāju kopienas stiprināšanā, tai skaitā, uzlabojot kultūras objektu piekļūstamību cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, kā arī integrējot projektos inovatīvus risinājumus, kas ļauj attīstīt kultūras satura digitālo piedāvājumu, paplašinot kultūras mantojuma saturisko piedāvājumu un veicinot kultūras mantojuma kā ilgtspējīga resursa inovatīvu izmantošanu cilvēka dzīves kvalitātes uzlabošanā.
Atbalsts 5.1.1.SAM ietvaros plānots, balstoties uz integrētajām teritoriju attīstības stratēģijām – piecām plānošanas reģionu attīstības programmām un tām pakārtotām vietējo pašvaldību attīstības programmām.
Projekta izpratnē integrēta teritoriju attīstības stratēģija ir plānošanas reģiona attīstības programma, ko saskaņā ar Teritoriju attīstības plānošanas likumu izstrādā atbilstoši nacionālajam attīstības plānam un plānošanas reģiona ilgtspējīgas attīstības stratēģijai, pamatojoties uz attiecīgajā plānošanas reģionā ietilpstošo vietējo pašvaldību attīstības programmām, kā arī ņemot vērā blakus esošo plānošanas reģionu attīstības programmas. Plānošanas reģiona attīstības programmā ietver pašreizējās situācijas analīzi, tendences un prognozes, kā arī informāciju par attīstības programmas izstrādes procesu un nosaka vidēja termiņa prioritātes, to īstenošanai paredzēto pasākumu kopumu un attīstības programmas īstenošanas uzraudzības kārtību.
[1] Pieejams: https://ieej.lv/UATSF
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Lai arī kultūras infrastruktūras izveidē un uzlabošanā pēdējos gados, piesaistot kā Eiropas Savienības līdzekļus, tā valsts un pašvaldību finansējumu, ir īstenota virkne nozīmīgu projektu, daudzi kultūras infrastruktūras objekti vēl gaida risinājumu. Šobrīd uz pabeigšanu gaida virkne uzsāktu nacionālas nozīmes kultūras objektu atjaunošanas projektu:
1. ar Ministru kabinetā 2022. gada 4. oktobra sēdes protokollēmumu (prot. Nr. 51 33. §) “Informatīvais ziņojums “Par visiem aktuālajiem kultūras nozares infrastruktūras projektiem”” (turpmāk – informatīvais ziņojums) tika nolemts, ka Eiropas Savienības struktūrfondu un Kohēzijas fonda 2014.-2020. gada plānošanas perioda darbības programmas “Izaugsme un nodarbinātība” prioritārā virziena “Vides aizsardzības un resursu izmantošanas efektivitāte” 5.5.1. specifiskā atbalsta mērķa “Saglabāt, aizsargāt un attīstīt nozīmīgu kultūras un dabas mantojumu, kā arī attīstīt ar to saistītos pakalpojumus” (turpmāk - 5.5.1.SAM) ceturtās projektu iesniegumu atlases kārtas “Kultūras mantojuma saglabāšana, atjaunošana un ar to saistītās infrastruktūras attīstība Rīgas vēsturiskā centra teritorijā” (turpmāk – ceturtā atlases kārta) projektu Nr. 5.5.1.0/20/I/005 “Lielās Ģildes pārbūve un atjaunošana Amatu ielā 6, Rīgā” (turpmāk – Lielās ģildes pārbūves projekts) īstenot pakāpeniski – divos plānošanas periodos, atbilstoši Eiropas Komisijas vadlīnijām par to darbības programmu slēgšanu, kuras pieņemtas atbalsta saņemšanai no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda, Kohēzijas fonda un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (2014.-2020. gada periodā) (2021/C 417/01);
2. ar katru gadu izstāžu zāles “Arsenāla” ēkas Torņa ielā 1, Rīgā, un ēkas Pils laukumā 2, Rīgā, tehniskais stāvoklis acīmredzami pasliktinās. Lai apturētu ēku bojāeju, tām nekavējoties jāveic pārbūves un restaurācijas darbi. 2020.-2021. gadā īstenoto pirmās kārtas būvdarbu ietvaros ir veikta “Arsenāla” ēkas fasādes sakārtošana kā rezultātā ēkai noņemts grausta statuss. 2022. gadā tika turpināts darbs pie izstāžu zāles “Arsenāls” pārbūves otrās kārtas būvprojekta izstrādes un saskaņošanas. Vienlaicīgi risināms jautājums par ēkas Pils laukumā 2, Rīgā, pielāgošanu Latvijas Nacionālā mākslas muzeja ekspozīcijas vajadzībām. Papildu finansējums nepieciešams projekta otrās kārtas īstenošanai – iekštelpu pārbūvei un atjaunošanai, kā arī pilnas pabeigtības sasniegšanai, tai skaitā aprīkojuma iegādei, kā arī vides pieejamības nodrošināšanai. Kultūras ministrija 2023. gadā plāno iesniegt Ministru kabinetā konceptuālo ziņojumu par izstāžu zāles “Arsenāls” kompleksa ēku pielāgošanu kultūras funkcijai un pārbūves un restaurācijas projekta īstenošanas finansējuma modeļiem.
Tāpat 5.1.1.5. pasākuma ietvaros atbalsts plānots Vecrīgas publiskās ārtelpas attīstības un pieejamības veicināšanai ar mērķi attīstīt Rīgas vēsturisko centru un uzlabot publiskās infrastruktūras pieejamību, sociālekonomiskā potenciāla paaugstināšanai, lai nodrošinātu kultūras un tūrisma pakalpojumu attīstību un dažādošanu.
Vides pieejamība pēdējos gados kļuvusi par vienu no svarīgākajiem pilsētas attīstības faktoriem. Ērta un droša pārvietošanās pilsētā nozīmē arī kvalitatīvu un pieejamu publisko ārtelpu, tomēr pārvietošanās iespējas Vecrīgā dēļ vēsturiskā bruģa seguma un tā kvalitātes izceļ vides pieejamības problemātiku gan cilvēkiem ar funkcionāliem traucējumiem, gan vecākiem ar bērniem, senioriem, velosipēdu vadītājiem u.c.
1. ar Ministru kabinetā 2022. gada 4. oktobra sēdes protokollēmumu (prot. Nr. 51 33. §) “Informatīvais ziņojums “Par visiem aktuālajiem kultūras nozares infrastruktūras projektiem”” (turpmāk – informatīvais ziņojums) tika nolemts, ka Eiropas Savienības struktūrfondu un Kohēzijas fonda 2014.-2020. gada plānošanas perioda darbības programmas “Izaugsme un nodarbinātība” prioritārā virziena “Vides aizsardzības un resursu izmantošanas efektivitāte” 5.5.1. specifiskā atbalsta mērķa “Saglabāt, aizsargāt un attīstīt nozīmīgu kultūras un dabas mantojumu, kā arī attīstīt ar to saistītos pakalpojumus” (turpmāk - 5.5.1.SAM) ceturtās projektu iesniegumu atlases kārtas “Kultūras mantojuma saglabāšana, atjaunošana un ar to saistītās infrastruktūras attīstība Rīgas vēsturiskā centra teritorijā” (turpmāk – ceturtā atlases kārta) projektu Nr. 5.5.1.0/20/I/005 “Lielās Ģildes pārbūve un atjaunošana Amatu ielā 6, Rīgā” (turpmāk – Lielās ģildes pārbūves projekts) īstenot pakāpeniski – divos plānošanas periodos, atbilstoši Eiropas Komisijas vadlīnijām par to darbības programmu slēgšanu, kuras pieņemtas atbalsta saņemšanai no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda, Kohēzijas fonda un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (2014.-2020. gada periodā) (2021/C 417/01);
2. ar katru gadu izstāžu zāles “Arsenāla” ēkas Torņa ielā 1, Rīgā, un ēkas Pils laukumā 2, Rīgā, tehniskais stāvoklis acīmredzami pasliktinās. Lai apturētu ēku bojāeju, tām nekavējoties jāveic pārbūves un restaurācijas darbi. 2020.-2021. gadā īstenoto pirmās kārtas būvdarbu ietvaros ir veikta “Arsenāla” ēkas fasādes sakārtošana kā rezultātā ēkai noņemts grausta statuss. 2022. gadā tika turpināts darbs pie izstāžu zāles “Arsenāls” pārbūves otrās kārtas būvprojekta izstrādes un saskaņošanas. Vienlaicīgi risināms jautājums par ēkas Pils laukumā 2, Rīgā, pielāgošanu Latvijas Nacionālā mākslas muzeja ekspozīcijas vajadzībām. Papildu finansējums nepieciešams projekta otrās kārtas īstenošanai – iekštelpu pārbūvei un atjaunošanai, kā arī pilnas pabeigtības sasniegšanai, tai skaitā aprīkojuma iegādei, kā arī vides pieejamības nodrošināšanai. Kultūras ministrija 2023. gadā plāno iesniegt Ministru kabinetā konceptuālo ziņojumu par izstāžu zāles “Arsenāls” kompleksa ēku pielāgošanu kultūras funkcijai un pārbūves un restaurācijas projekta īstenošanas finansējuma modeļiem.
Tāpat 5.1.1.5. pasākuma ietvaros atbalsts plānots Vecrīgas publiskās ārtelpas attīstības un pieejamības veicināšanai ar mērķi attīstīt Rīgas vēsturisko centru un uzlabot publiskās infrastruktūras pieejamību, sociālekonomiskā potenciāla paaugstināšanai, lai nodrošinātu kultūras un tūrisma pakalpojumu attīstību un dažādošanu.
Vides pieejamība pēdējos gados kļuvusi par vienu no svarīgākajiem pilsētas attīstības faktoriem. Ērta un droša pārvietošanās pilsētā nozīmē arī kvalitatīvu un pieejamu publisko ārtelpu, tomēr pārvietošanās iespējas Vecrīgā dēļ vēsturiskā bruģa seguma un tā kvalitātes izceļ vides pieejamības problemātiku gan cilvēkiem ar funkcionāliem traucējumiem, gan vecākiem ar bērniem, senioriem, velosipēdu vadītājiem u.c.
Risinājuma apraksts
Lai veicinātu maksimāli efektīvu kultūras infrastruktūras attīstību un stiprinātu kultūras mantojuma saglabāšanu, ilgtspējību un pieejamību, 5.1.1.5. pasākuma ietvaros atbalsts paredzēts zemāk norādītajiem objektiem, kas atbilst:
- NAP2027 rīcības virziena “Kultūras un sporta devums ilgtspējīgai sabiedrībai” 380. uzdevumam “Kultūras un sporta pakalpojumu un infrastruktūras kartēšana un reģionālās koordinēšanas sistēmas izveidošana, lai attīstītu un efektīvi izmantotu esošo kultūras un sporta infrastruktūru un investētu jaunas infrastruktūras radīšanā”, kas paredz unikāla Eiropas mēroga kultūras mantojuma atjaunošanu, lai veicinātu to pieejamību, attīstot kultūras pakalpojumus. NAP2027 indikatīvajā investīciju projektu sarakstā iezīmēti Lielās ģildes, izstāžu zāles “Arsenāls” un atjaunošanas projekti;
- NAP2027 telpiskās attīstības perspektīvas virzienam [454], kas paredz multifunkcionālu nacionālas nozīmes objektu rekonstrukciju un attīstību Rīgas pilsētā un tās metropoles areālā kultūras, sporta, zinātnes un citu nacionālas vai starptautiskas nozīmes pasākumu norisei;
- Rīgas attīstības programmas 2022.-2027. gadam 9. mērķim “Daudzveidīga un autentiska kultūrvide”, kas paredz veidot Rīgu par Ziemeļeiropas kultūras metropoli, atbalstot augstvērtīgas kultūras un mākslas norises. Sekmēt Rīgas iedzīvotāju līdzdalību kultūras radīšanā un kultūras pienesumu katra cilvēka izaugsmē, nodrošinot kultūras pieejamību visā pilsētā dažādām iedzīvotāju grupām un pilnveidojot kultūras pakalpojumu klāstu. Veidot laikmetīgu kultūrvidi, kas stiprina pilsētas un apkaimju identitāti, aktivizē sabiedrisko dzīvi un ļauj attīstīties daudzveidīgām kopienām. Izmantojot kultūru kā rīku sabiedrības grupu mijiedarbībai, panākt iedzīvotāju savstarpējās uzticēšanās pieaugumu;
- Rīgas ilgtspējīgas attīstības stratēģijai līdz 2030. gadam, kas paredz veicināt vēsturiskās apbūves pielāgošanu mūsdienu komforta prasībām, nodrošinot veselīgu dzīves vidi, bet vienlaicīgi arī saglabājot tās kultūrvēsturisko vērtību.
5.1.1.5. pasākuma mērķis ir saglabāt, aizsargāt un attīstīt unikālus valsts nozīmes kultūras pieminekļos, kas atrodas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļautā teritorijā Rīgas vēsturiskajā centrā, veicinot objektu pieejamību un paplašinot objekta kā ilgtspējīga resursa inovatīvu izmantošanu cilvēka dzīves kvalitātes uzlabošanā un vietējo iedzīvotāju kopienas stiprināšanā. Tā kā pasākums ir noteikts kā stratēģiski svarīgs, Projekts nosaka pienākumu finansējuma saņēmējam izstrādāt stratēģiski svarīgā projekta komunikācijas plānu, kurā ietvertās aktivitātes tiek īstenotas sadarbībā ar Kultūras ministriju un Eiropas Komisijas pārstāvniecību Latvijā.
5.1.1.5. pasākums tiks īstenots ierobežotas projektu iesniegumu atlases veidā, nosakot objektus, kuros paredzēts veikt Eiropas Reģionālās attīstības fonda investīcijas:
1. Lielajai ģildei Amatu ielā 6, Rīgā. Lielās ģildes pārbūves projektu paredzēts īstenot divos posmos, otrā posma īstenošanu un projektā plānoto mērķu un rezultātu sasniegšanu (Lielās ģildes ēkas pārbūvi un atjaunošanu un kultūras pakalpojumu nodrošināšanu) nodrošinot Eiropas Savienības investīciju fondu 2021.-2027. gada plānošanas perioda programmas 5.1.1.SAM 5.1.1.5. pasākuma ietvaros. Papildus paredzēts ar ēkas energoefektivitātes uzlabošanu saistītiem darbiem piesaistīt finansējuma no Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānisma plāna 1.2. reformu un investīciju virziena “Energoefektivitātes uzlabošana” 1.2.1.4.i. investīcijas “Energoefektivitātes uzlabošana valsts sektora ēkās, t.sk. vēsturiskajās ēkās” (turpmāk - 1.2.1.4.i. investīcija) programmas.
2. Izstāžu zālei “Arsenāls” Torņa ielā 1, Rīgā. Atbilstoši 2022. gada 14. decembra Deklarācijas par Artura Krišjāņa Kariņa vadītā Ministru kabineta iecerēto darbības 154. uzdevumam nepieciešams atjaunot nacionālo kultūras institūciju ēkas un nodrošināt atbalstu mūsdienīga satura veidošanai, tai skaitā nodrošinot pastāvīgu Latvijas laikmetīgās mākslas kolekcijas veidošanu, attiecīgi 154.1. pasākumā paredzot izstāžu zāles “Arsenāls” ēkas pārbūvi un restaurāciju, kas ietver būvprojekta izstrādi un būvniecību un 154.4. pasākumā stiprināta atjaunotas Latvijas Nacionālā mākslas muzeja izstāžu zāles “Arsenāls” lomu kā platformu laikmetīgās mākslas darbu izstādīšanai un pieejamības nodrošināšanai sabiedrībai. Vienlaikus ēkas energoefektivitātes uzlabošanu saistītiem darbiem paredzēts piesaistīt finansējumu no Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānisma plāna 1.2. reformu un investīciju virziena “Energoefektivitātes uzlabošana” 1.2.1.4.i. investīcijas programmas.
3. Vecrīgas publiskās ārtelpas attīstība. Rīgas attīstības programmas 2022.-2027. gadam rīcības plāna 2. prioritātes “Dzīves kvalitāti veicinoša pilsētvide” ietvaros noteikts uzdevums veidot vienotu un pieejamu publiskās ārtelpas tīklojumu ar ērtu navigāciju un pārdomātu pilsētvides komunikāciju, paredzot izstrādāt nepārtrauktas gājējiem ērtas un patīkamas infrastruktūras īstenošanas plānu, kurā iekļauti ieguldījumi vidējā termiņā saistībā ar citiem plānotajiem projektiem publiskajai ārtelpai, tostarp veicināt vides pieejamības un universālā dizaina principu iedzīvināšanu Vecrīgā. Atbilstoši Rīgas attīstības programmas 2022.-2027. gadam rīcības plānā noteiktajai 2. prioritātei “Dzīves kvalitāti veicinoša pilsētvide” 2.5. uzdevums paredz veidot vienotu un pieejamu publiskās ārtelpas tīklojumu ar ērtu navigāciju un pārdomātu pilsētvides komunikāciju un paredz izstrādāt nepārtrauktas gājējiem ērtas un patīkamas infrastruktūras īstenošanas plānu, kurā iekļauti ieguldījumi vidējā termiņā saistībā ar citiem plānotajiem projektiem publiskajai ārtelpai, tostarp veicināt vides pieejamības un universālā dizaina principu iedzīvināšanu Vecrīgā. Rīgas vēsturiskā centra un tā aizsardzības zonas teritorijas plānojums paredz pilnībā atjaunot visas Vecrīgas teritorijas funkcionalitāti, nodrošinot līdzsvarotu, bez fiziskiem un mobiliem šķēršļiem Vecrīgu šķērsojošu cilvēku (vecpilsētas aktīvo apmeklētāju, tūristu, iedzīvotāju, strādājošo) kustību. Atbilstoši Rīgas valstspilsētas pašvaldības projekta iecerei “Vecrīgas publiskās ārtelpas attīstības un pieejamības veicināšana” šobrīd noris būvniecības sākotnējās dokumentācijas izstrāde (tehniskā priekšizpēte), kam sekos būvprojekta izstrāde.
5.1.1.5. pasākuma projekta iesniedzējs ir valsts akciju sabiedrība “Valsts nekustamie īpašumi” un Rīgas valstspilsētas pašvaldība, kuras īpašumā, turējumā, lietošanā vai valdījumā atrodas kultūras mantojuma objekts vai infrastruktūra, kurā plānotas investīcijas.
Projekta iesniedzējs 5.1.1.5. pasākuma ietvaros projekta īstenošanai var piesaistīt sadarbības partneri – valsts kapitālsabiedrību, pašvaldību, pašvaldības iestādi vai pašvaldības kapitālsabiedrību, kuras īpašumā, turējumā, lietošanā vai valdījumā atrodas kultūras mantojuma objekts vai publiskā ārtelpa, kurā plānotas investīcijas.
Projekts nosaka, ka pašvaldībai, kuras teritorijā īsteno projektu, projekta iesnieguma iesniegšanas dienā ir apstiprināta pašvaldības attīstības programma, un projektā plānotās investīcijas sniedz ieguldījumu pašvaldības attīstības programmā noteikto rīcības virzienu ilgtermiņa mērķu sasniegšanā, kā arī projekta iesnieguma iesniegšanas dienā ir apstiprināta objektu darbības stratēģija vai publiskās ārtelpas apraksts, kas pamato objekta attīstības sociālekonomiskos ieguvumus un paredz objekta uzturēšanu ilgtermiņā, tai skaitā, paredzot veicināt vietējo iedzīvotāju sociālo iekļaušanu.
5.1.1.5. pasākuma ietvaros plānotais kopējais attiecināmais finansējums ir ne mazāk kā 33 712 500 euro, tai skaitā Eiropas Reģionālās attīstības fonda finansējums granta veidā ne vairāk kā – 28 655 625 euro un nacionālais finansējums (valsts budžeta finansējums, pašvaldības finansējums un privātais finansējums) (turpmāk – nacionālais finansējums) – ne mazāk kā 5 056 875 euro.
Pasākuma projektu iesniegumu atlasi var uzsākt un līgumu vai vienošanos par projekta īstenošanu var slēgt, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulas (ES) Nr. 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, 86. pantā noteikto, ka elastības finansējuma apjoms ir 50 procenti no dalībvalstij pieejamā Eiropas Savienības fondu finansējuma 2026. gadam un 2027. gadam, attiecīgi pasākumam pieejamais kopējais finansējums līdz 2025. gada 31. decembrim, lai slēgtu līgumu vai vienošanos par projektu īstenošanu, ir ne vairāk kā 28 395 185 euro, tai skaitā Eiropas Reģionālās attīstības fonda finansējums granta veidā 24 135 907 euro un valsts budžeta finansējums 4 259 278 euro.
5.1.1.5. pasākuma Eiropas Reģionālā attīstības fonda finansējums 28 655 625 euro apmērā atbilst 166. intervences kodam „Kultūras mantojuma aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un kultūras pakalpojumi”.
Projekts nosaka 5.1.1.5. pasākuma ietvaros plānotos projekta līmeņa iznākuma rādītāju un rezultāta rādītāju:
Projekts nosaka avansa piešķiršanas nosacījumus un avansa apmēru, paredzot, ka avansa un starpposma maksājumu kopsumma nepārsniedz 90 procentus no projektam piešķirtā Eiropas Reģionālā attīstības fonda (turpmāk – ERAF) finansējuma un valsts budžeta līdzfinansējuma kopsummas. Šāds avansa apjoms pieļaujams, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt pēc iespējas ātrāku projektu īstenošanas uzsākšanu. Ir pieļaujams, ka par projekta būvniecības darbībām projekta iesnieguma iesniegšanas brīdī jau ir noslēgts būvdarbu līgums un uzsākti būvdarbi.
Avansa apjoms katram projektam ir nosakāms individuāli. Nosakot projekta avansa apmēru, ņem vērā finansējuma saņēmēja spēja sešu mēnešu laikā pēc avansa maksājuma saņemšanas iesniegt sadarbības iestādē maksājuma pieprasījumu piešķirtā avansa maksājuma apmērā. Avansu var izmaksāt vairākos maksājumos.
Projekts nosaka, ka 5.1.1.5. pasākuma ietvaros ir atbalstāmas darbības, kas sekmē 5.1.1.5. pasākuma un uzraudzības rādītāju sasniegšanu:
1. valsts nozīmes arhitektūras, arheoloģijas, vēstures, kā arī pilsētbūvniecības pieminekļu atjaunošana, konservācija, pārbūve vai restaurācija;
2. Vecrīgas publiskās ārtelpas attīstīšana;
3. ar kultūras mantojumu saistītās infrastruktūras būvju atjaunošana, konservācija, pārbūve, restaurācija vai jaunu infrastruktūras būvju būvniecība un publiskās ārtelpas attīstīšana atbalstāmo objektu apkārtnē, kas ir vērsta uz kultūras mantojuma saglabāšanu, aizsardzību un attīstību;
4. jaunu pakalpojumu izveide, paplašinot kultūras mantojuma saturisko piedāvājumu;
5. projekta vadības nodrošināšana;
6. publicitātes pasākumi par projekta īstenošanu.
Projektā paredzētas attiecināmās izmaksas, kas nepieciešamas projektā plānoto darbību īstenošanai. Attiecināmajās izmaksās ir iekļaujamas projekta vadības un īstenošanas personāla izmaksas, projektu pamatojošās dokumentācijas sagatavošanas izmaksas, būvdarbu izmaksas, telpu aprīkošana un pielāgošana pakalpojumu sniegšanai, kas nepieciešama būves vai tās daļas pieņemšanai ekspluatācijā, ar kultūras mantojumu saistītās iekštelpu un ārtelpu ekspozīcijas un pakalpojuma izveides izmaksas, aprīkojuma iegādes un uzstādīšanas izmaksas, izmaksas, kas saistītas ar būves nodošanu ekspluatācijā, projekta informācijas un publicitātes pasākumu izmaksas.
Izstrādājot Projektu, ir ņemtas vērā ar valsts atbalsta komercdarbībai saņemšanu saistītās normas. Noteikumu projekta ietvaros ir pieļaujams saderīgs valsts atbalsts komercdarbībai saskaņā ar Eiropas Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regulas (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (turpmāk – Regula Nr. 651/2014) 53. pantu. Valsts atbalsts komercdarbībai tiek piešķirts Regulas Nr. 651/2014 53. panta 2. punktā minētajiem kultūras mērķiem un darbībām.
Atbilstoši 2016. gada 19. jūlija Eiropas Komisijas paziņojumā par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1.punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (2016/c 262/01) (turpmāk – Paziņojums par valsts atbalsta jēdzienu) 33. un 34. punktā noteikto kultūras un kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanas jomā ietilpst ļoti plašs mērķu un darbību loks, tostarp muzeji, arhīvi, bibliotēkas, mākslas un kultūras centri vai telpas, teātri, operas nami, koncertzāles, arheoloģiskie objekti, pieminekļi, vēsturiskie objekti un celtnes, tradicionālās paražas un amatniecība, festivāli un izstādes, kā arī kultūras un mākslas izglītības pasākumi. Eiropas Komisija ir norādījusi, ka atsevišķas ar kultūru, kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanu un dabas aizsardzību saistītas darbības, ņemot vērā to īpašo raksturu, var būt organizētas nekomerciāli un tādējādi būt tādas, kurām nav saimnieciska rakstura, tādējādi publiskais finansējums, kas tām piešķirts, var nebūt valsts atbalsts. Eiropas Komisija uzskata, ka publiskā finansējuma piešķiršana kultūras vai kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanas pasākumam, kas visai sabiedrībai pieejams bez maksas, kalpo tīri sociālam un kultūras mērķim, kam nav saimnieciska rakstura. Tāpat arī tad, ja no kultūras iestādes apmeklētājiem vai sabiedrībai pieejama kultūras, kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanas vai dabas aizsardzības pasākuma dalībniekiem tiek prasīta samaksa, kas sedz tikai daļu no faktiskajām izmaksām, šim pasākumam tik un tā nav saimnieciska rakstura, jo šādu samaksu nevar uzskatīt par reālu atlīdzību par sniegto pakalpojumu. Turklāt Paziņojumā par valsts atbalsta jēdzienu 36.punktā ir noteikts, ka daudzi kultūras vai kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanas pasākumi objektīvi ir neaizstājami (piemēram, valsts arhīvu, kuros atrodas unikāli dokumenti, pārvaldība), un tādējādi tiem nav reāla tirgus. Eiropas Komisija uzskata, ka arī šie pasākumi kvalificētos kā tādi, kam nav saimnieciska rakstura. Vienlaikus Eiropas Komisija ir secinājusi – kultūras vai kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanas pasākumiem, kuriem nav saimnieciska rakstura, nav jāveic novērtējums par to, vai iespējamais publiskais finansējums varētu ietekmēt tirdzniecību, savukārt kultūras pasākumi un subjekti, kuri veic saimniecisku darbību, diez vai pārvilinātu lietotājus vai apmeklētājus, kuri izmanto līdzīgu piedāvājumu citās dalībvalstīs. Eiropas Komisija uzskata, ka potenciāls ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm piemīt tikai finansējumam, kuru piešķir lielām un plaši pazīstamām kādas dalībvalsts kultūras iestādēm un pasākumiem, ko plaši reklamē ārpus to vietējā reģiona.
Projekts nosaka, kad netiek piemēroti Regulas Nr. 651/2014 53. panta nosacījumi jeb sniegtais atbalsts nav uzskatāms par valsts atbalstu komercdarbībai, ja:
1. projektam nav saimnieciska rakstura, ja pašu ieņēmumi atbalstītajā objektā ir 50 procenti vai mazāki par 50 procentiem no kultūras jomas pakalpojumu sniedzēja gada budžeta atbalstītajā objektā;
2. ja pašu ieņēmumi ir lielāki par 50 procentiem no gada budžeta, tad projektam ir saimniecisks raksturs, tomēr tas nav kvalificējams kā atbalsts komercdarbībai, jo projektam nav ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību Eiropas Savienības iekšējā tirgū.
Eiropas Komisija ir norādījusi, ka pastāv virkne pasākumu, kuriem ir vienīgi vietēja mēroga ietekme, un tādējādi tas neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Minētajos gadījumos Eiropas Komisija ir norādījusi, ka saņēmējs attiecīgas preces vai pakalpojumus piedāvā ierobežotā dalībvalsts teritorijā, un diez vai piesaistītu citu dalībvalstu klientus, tāpēc nav uzskatāms, ka pasākums izraisītu būtisku ietekmi uz pārrobežu ieguldījumu vai uzņēmējdarbības apstākļiem. Arī publiskais atbalsts, kas sniegts kultūras produktiem, kuriem valodas un ģeogrāfisku iemeslu dēļ ir ierobežota, vietēja rakstura auditorija, nevar ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.
Lai pārliecinātos par to, ka projektam, kuram ir saimniecisks raksturs, nav ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību Eiropas Savienības iekšējā tirgū, papildus tiek piemērots kāds no šādiem izvērtēšanas kritērijiem:
1. 85 procenti un vairāk no visiem kultūras jomā sniegto pakalpojumu saņēmējiem/apmeklētājiem atbalstītajā objektā gadā ir Latvijas iedzīvotāji;
2. īstenotie kultūras pasākumi (koncerti, izrādes, performances u.c.) pārsvarā notiek latviešu valodā;
3. objekts netiek plaši reklamēts ārpus Latvijas teritorijas (netiek veiktas starptautiskas mārketinga aktivitātes u.c. darbības pārrobežu reklāmas jomā).
Par kultūras jomas pakalpojuma sniedzēju uzskatāms tāds pakalpojuma sniedzējs, kas darbojas kultūras un kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanas jomā, atbilstoši Paziņojumā par valsts atbalsta jēdzienu[1] 33. un 34. punktā noteiktajam.
Projekts nosaka, ja projekta iesniedzējs pretendē uz komercdarbības atbalstu saskaņā ar Regulas Nr. 651/2014 53. pantu, jāievēro šādi nosacījumi:
1. projekta iesniedzējs veic izmaksu un ieguvumu analīzi, ievērojot, ka projekta ekonomiskā ienesīguma norma ir lielāka par sociālo diskonta likmi un projekta ekonomiskā neto pašreizējā vērtība ir lielāka par nulli;
2. ir pieļaujams veikt papildpakalpojumus, kuriem nebūtu ietekmes uz tirdzniecību un konkurenci Eiropas Savienības iekšējā tirgū. Paziņojumā par valsts atbalsta jēdzienu) ir norādīts, ka publiskais finansējums parastajiem papildpakalpojumiem (piemēram, restorāniem, veikaliem vai maksas stāvvietām), infrastruktūrās, kuras izmanto galvenokārt tikai nesaimnieciskajai darbībai, parasti neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo šie parastie papildpakalpojumi diez vai piesaistītu citu dalībvalstu klientus un to finansēšana diez vai izraisītu būtisku ietekmi uz pārrobežu ieguldījumiem vai uzņēmējdarbību. Tāpat arī atbilstoši Komisijas skaidrojumam kafejnīcas, suvenīru veikali, kā arī stāvvietas, kuras nepieciešamas kultūras objekta apmeklētājiem, tiek ieskaitītas kultūras infrastruktūras un kultūras pakalpojumu pieejamības nodrošināšanai;
3. valsts atbalsta kumulācijas gadījumā finansējuma saņēmējs sadarbības iestādei sniedz informāciju, vai par tām pašām attiecināmajām izmaksām ir plānots vai jau piešķirts atbalsts, norādot atbalsta piešķiršanas datumu, atbalsta sniedzēja nosaukumu, atbalsta pasākumu, plānoto vai piešķirto atbalsta summu un atbalsta intensitāti, lai varētu izvērtēt, vai netiek pārsniegtas atbalsta apvienošanas normas;
4. finansējuma saņēmējs ar valsts atbalstu komercdarbībai saistīta projekta dokumentāciju glabā visu projekta pārskata periodu (projekta dzīves ciklu), sākot no dienas, kad tam ir piešķirts individuālais valsts atbalsts komercdarbībai saskaņā ar šiem noteikumiem;
5. ja valsts atbalstu komercdarbībai sniedz saskaņā ar Regulas Nr. 651/2014 53. pantu un ja attiecīgajā projektā vai projekta daļā projekta pārskata periodā (projekta dzīves cikla laikā) ir radusies lielāka peļņa no pamatdarbības (neskaitot samērīgas peļņas daļu, kas atbilst tipiskai peļņai kultūras nozares attiecīgajā jomā Latvijas Republikā), nekā projektā plānots, finansējuma saņēmējs projekta pārskata perioda (projekta dzīves cikla) beigās sadarbības iestādei atmaksā starpību starp faktisko un plānoto peļņu no pamatdarbības;
6. atbilstoši Komercdarbības atbalsta kontroles likumam, atbalsta sniedzējam noteikts pienākums atgūt nelikumīgo komercdarbības atbalstu gadījumos, kad Eiropas Komisija nav pieņēmusi lēmumu par nelikumīga un nesaderīga ar Eiropas Savienības iekšējo tirgu atbalsta atgūšanu, kā arī to, ka nelikumīgs valsts atbalsts ir atgūstams, kad citas institūcijas konstatē nelikumīga atbalsta piešķiršanas gadījumus (tai skaitā, Eiropas Komisija);
7. ja ir pārkāptas Regulas Nr. 651/2014 prasības, vai ir konstatēts, ka ar saimniecisku raksturu nesaistīts projekts kļūst par projektu, kura ietvaros tiek sniegts valsts atbalsts komercdarbībai, un tam nav iespējams piemērot Regulas Nr. 651/2014 53. panta nosacījumus, atbalsta saņēmējam ir pienākums atmaksāt sadarbības iestādei saņemto nelikumīgo komercdarbības atbalstu kopā ar procentiem no līdzekļiem, kas ir brīvi no valsts atbalsta, atbilstoši Komercdarbības atbalsta kontroles likuma IV vai V nodaļas nosacījumiem.
Saskaņā ar valsts atbalsta principiem ar jēdzienu “līdzekļiem, kas ir brīvi no valsts atbalsta” Projekta kontekstā saprotam tādu finansiālu ieguldījumu no projekta iesniedzēja vai sadarbības partnera līdzekļiem – saimnieciskajiem resursiem vai ārējiem finanšu resursiem, kas nesatur nekādu publisko finansiālo atbalstu. Līdzekļi, kas ir brīvi no valsts atbalsta (tai skaitā nav saņemts valsts vai pašvaldību galvojums, vai valsts vai pašvaldības aizdevums uz atvieglotiem nosacījumiem) ir iegūti saimnieciskās darbības rezultātā vai piesaistīti kā aizņēmums (ārējais finansējums) uz tirgus nosacījumiem.
[1] Pieejams: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2016.262.01.0001.01.LAV&toc=OJ:C:2016:262:TOC
- NAP2027 rīcības virziena “Kultūras un sporta devums ilgtspējīgai sabiedrībai” 380. uzdevumam “Kultūras un sporta pakalpojumu un infrastruktūras kartēšana un reģionālās koordinēšanas sistēmas izveidošana, lai attīstītu un efektīvi izmantotu esošo kultūras un sporta infrastruktūru un investētu jaunas infrastruktūras radīšanā”, kas paredz unikāla Eiropas mēroga kultūras mantojuma atjaunošanu, lai veicinātu to pieejamību, attīstot kultūras pakalpojumus. NAP2027 indikatīvajā investīciju projektu sarakstā iezīmēti Lielās ģildes, izstāžu zāles “Arsenāls” un atjaunošanas projekti;
- NAP2027 telpiskās attīstības perspektīvas virzienam [454], kas paredz multifunkcionālu nacionālas nozīmes objektu rekonstrukciju un attīstību Rīgas pilsētā un tās metropoles areālā kultūras, sporta, zinātnes un citu nacionālas vai starptautiskas nozīmes pasākumu norisei;
- Rīgas attīstības programmas 2022.-2027. gadam 9. mērķim “Daudzveidīga un autentiska kultūrvide”, kas paredz veidot Rīgu par Ziemeļeiropas kultūras metropoli, atbalstot augstvērtīgas kultūras un mākslas norises. Sekmēt Rīgas iedzīvotāju līdzdalību kultūras radīšanā un kultūras pienesumu katra cilvēka izaugsmē, nodrošinot kultūras pieejamību visā pilsētā dažādām iedzīvotāju grupām un pilnveidojot kultūras pakalpojumu klāstu. Veidot laikmetīgu kultūrvidi, kas stiprina pilsētas un apkaimju identitāti, aktivizē sabiedrisko dzīvi un ļauj attīstīties daudzveidīgām kopienām. Izmantojot kultūru kā rīku sabiedrības grupu mijiedarbībai, panākt iedzīvotāju savstarpējās uzticēšanās pieaugumu;
- Rīgas ilgtspējīgas attīstības stratēģijai līdz 2030. gadam, kas paredz veicināt vēsturiskās apbūves pielāgošanu mūsdienu komforta prasībām, nodrošinot veselīgu dzīves vidi, bet vienlaicīgi arī saglabājot tās kultūrvēsturisko vērtību.
5.1.1.5. pasākuma mērķis ir saglabāt, aizsargāt un attīstīt unikālus valsts nozīmes kultūras pieminekļos, kas atrodas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļautā teritorijā Rīgas vēsturiskajā centrā, veicinot objektu pieejamību un paplašinot objekta kā ilgtspējīga resursa inovatīvu izmantošanu cilvēka dzīves kvalitātes uzlabošanā un vietējo iedzīvotāju kopienas stiprināšanā. Tā kā pasākums ir noteikts kā stratēģiski svarīgs, Projekts nosaka pienākumu finansējuma saņēmējam izstrādāt stratēģiski svarīgā projekta komunikācijas plānu, kurā ietvertās aktivitātes tiek īstenotas sadarbībā ar Kultūras ministriju un Eiropas Komisijas pārstāvniecību Latvijā.
5.1.1.5. pasākums tiks īstenots ierobežotas projektu iesniegumu atlases veidā, nosakot objektus, kuros paredzēts veikt Eiropas Reģionālās attīstības fonda investīcijas:
1. Lielajai ģildei Amatu ielā 6, Rīgā. Lielās ģildes pārbūves projektu paredzēts īstenot divos posmos, otrā posma īstenošanu un projektā plānoto mērķu un rezultātu sasniegšanu (Lielās ģildes ēkas pārbūvi un atjaunošanu un kultūras pakalpojumu nodrošināšanu) nodrošinot Eiropas Savienības investīciju fondu 2021.-2027. gada plānošanas perioda programmas 5.1.1.SAM 5.1.1.5. pasākuma ietvaros. Papildus paredzēts ar ēkas energoefektivitātes uzlabošanu saistītiem darbiem piesaistīt finansējuma no Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānisma plāna 1.2. reformu un investīciju virziena “Energoefektivitātes uzlabošana” 1.2.1.4.i. investīcijas “Energoefektivitātes uzlabošana valsts sektora ēkās, t.sk. vēsturiskajās ēkās” (turpmāk - 1.2.1.4.i. investīcija) programmas.
2. Izstāžu zālei “Arsenāls” Torņa ielā 1, Rīgā. Atbilstoši 2022. gada 14. decembra Deklarācijas par Artura Krišjāņa Kariņa vadītā Ministru kabineta iecerēto darbības 154. uzdevumam nepieciešams atjaunot nacionālo kultūras institūciju ēkas un nodrošināt atbalstu mūsdienīga satura veidošanai, tai skaitā nodrošinot pastāvīgu Latvijas laikmetīgās mākslas kolekcijas veidošanu, attiecīgi 154.1. pasākumā paredzot izstāžu zāles “Arsenāls” ēkas pārbūvi un restaurāciju, kas ietver būvprojekta izstrādi un būvniecību un 154.4. pasākumā stiprināta atjaunotas Latvijas Nacionālā mākslas muzeja izstāžu zāles “Arsenāls” lomu kā platformu laikmetīgās mākslas darbu izstādīšanai un pieejamības nodrošināšanai sabiedrībai. Vienlaikus ēkas energoefektivitātes uzlabošanu saistītiem darbiem paredzēts piesaistīt finansējumu no Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānisma plāna 1.2. reformu un investīciju virziena “Energoefektivitātes uzlabošana” 1.2.1.4.i. investīcijas programmas.
3. Vecrīgas publiskās ārtelpas attīstība. Rīgas attīstības programmas 2022.-2027. gadam rīcības plāna 2. prioritātes “Dzīves kvalitāti veicinoša pilsētvide” ietvaros noteikts uzdevums veidot vienotu un pieejamu publiskās ārtelpas tīklojumu ar ērtu navigāciju un pārdomātu pilsētvides komunikāciju, paredzot izstrādāt nepārtrauktas gājējiem ērtas un patīkamas infrastruktūras īstenošanas plānu, kurā iekļauti ieguldījumi vidējā termiņā saistībā ar citiem plānotajiem projektiem publiskajai ārtelpai, tostarp veicināt vides pieejamības un universālā dizaina principu iedzīvināšanu Vecrīgā. Atbilstoši Rīgas attīstības programmas 2022.-2027. gadam rīcības plānā noteiktajai 2. prioritātei “Dzīves kvalitāti veicinoša pilsētvide” 2.5. uzdevums paredz veidot vienotu un pieejamu publiskās ārtelpas tīklojumu ar ērtu navigāciju un pārdomātu pilsētvides komunikāciju un paredz izstrādāt nepārtrauktas gājējiem ērtas un patīkamas infrastruktūras īstenošanas plānu, kurā iekļauti ieguldījumi vidējā termiņā saistībā ar citiem plānotajiem projektiem publiskajai ārtelpai, tostarp veicināt vides pieejamības un universālā dizaina principu iedzīvināšanu Vecrīgā. Rīgas vēsturiskā centra un tā aizsardzības zonas teritorijas plānojums paredz pilnībā atjaunot visas Vecrīgas teritorijas funkcionalitāti, nodrošinot līdzsvarotu, bez fiziskiem un mobiliem šķēršļiem Vecrīgu šķērsojošu cilvēku (vecpilsētas aktīvo apmeklētāju, tūristu, iedzīvotāju, strādājošo) kustību. Atbilstoši Rīgas valstspilsētas pašvaldības projekta iecerei “Vecrīgas publiskās ārtelpas attīstības un pieejamības veicināšana” šobrīd noris būvniecības sākotnējās dokumentācijas izstrāde (tehniskā priekšizpēte), kam sekos būvprojekta izstrāde.
5.1.1.5. pasākuma projekta iesniedzējs ir valsts akciju sabiedrība “Valsts nekustamie īpašumi” un Rīgas valstspilsētas pašvaldība, kuras īpašumā, turējumā, lietošanā vai valdījumā atrodas kultūras mantojuma objekts vai infrastruktūra, kurā plānotas investīcijas.
Projekta iesniedzējs 5.1.1.5. pasākuma ietvaros projekta īstenošanai var piesaistīt sadarbības partneri – valsts kapitālsabiedrību, pašvaldību, pašvaldības iestādi vai pašvaldības kapitālsabiedrību, kuras īpašumā, turējumā, lietošanā vai valdījumā atrodas kultūras mantojuma objekts vai publiskā ārtelpa, kurā plānotas investīcijas.
Projekts nosaka, ka pašvaldībai, kuras teritorijā īsteno projektu, projekta iesnieguma iesniegšanas dienā ir apstiprināta pašvaldības attīstības programma, un projektā plānotās investīcijas sniedz ieguldījumu pašvaldības attīstības programmā noteikto rīcības virzienu ilgtermiņa mērķu sasniegšanā, kā arī projekta iesnieguma iesniegšanas dienā ir apstiprināta objektu darbības stratēģija vai publiskās ārtelpas apraksts, kas pamato objekta attīstības sociālekonomiskos ieguvumus un paredz objekta uzturēšanu ilgtermiņā, tai skaitā, paredzot veicināt vietējo iedzīvotāju sociālo iekļaušanu.
5.1.1.5. pasākuma ietvaros plānotais kopējais attiecināmais finansējums ir ne mazāk kā 33 712 500 euro, tai skaitā Eiropas Reģionālās attīstības fonda finansējums granta veidā ne vairāk kā – 28 655 625 euro un nacionālais finansējums (valsts budžeta finansējums, pašvaldības finansējums un privātais finansējums) (turpmāk – nacionālais finansējums) – ne mazāk kā 5 056 875 euro.
Pasākuma projektu iesniegumu atlasi var uzsākt un līgumu vai vienošanos par projekta īstenošanu var slēgt, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulas (ES) Nr. 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, 86. pantā noteikto, ka elastības finansējuma apjoms ir 50 procenti no dalībvalstij pieejamā Eiropas Savienības fondu finansējuma 2026. gadam un 2027. gadam, attiecīgi pasākumam pieejamais kopējais finansējums līdz 2025. gada 31. decembrim, lai slēgtu līgumu vai vienošanos par projektu īstenošanu, ir ne vairāk kā 28 395 185 euro, tai skaitā Eiropas Reģionālās attīstības fonda finansējums granta veidā 24 135 907 euro un valsts budžeta finansējums 4 259 278 euro.
5.1.1.5. pasākuma Eiropas Reģionālā attīstības fonda finansējums 28 655 625 euro apmērā atbilst 166. intervences kodam „Kultūras mantojuma aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un kultūras pakalpojumi”.
Projekts nosaka 5.1.1.5. pasākuma ietvaros plānotos projekta līmeņa iznākuma rādītāju un rezultāta rādītāju:
Objekts | Atbalstīto kultūras un tūrisma objektu skaits | Atbalstīto kultūras un tūrisma vietu apmeklētāji (sasniedzamā vērtība 2029.gadā (skaits)) |
Lielajai ģildei Amatu ielā 6, Rīgā | 1 | 14 897 |
Izstāžu zālei Arsenāls Torņa ielā 1, Rīgā | 1 | 50 000 |
Vecrīgas publiskās ārtelpas attīstībai | 1 | 904 790 |
Projekts nosaka avansa piešķiršanas nosacījumus un avansa apmēru, paredzot, ka avansa un starpposma maksājumu kopsumma nepārsniedz 90 procentus no projektam piešķirtā Eiropas Reģionālā attīstības fonda (turpmāk – ERAF) finansējuma un valsts budžeta līdzfinansējuma kopsummas. Šāds avansa apjoms pieļaujams, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt pēc iespējas ātrāku projektu īstenošanas uzsākšanu. Ir pieļaujams, ka par projekta būvniecības darbībām projekta iesnieguma iesniegšanas brīdī jau ir noslēgts būvdarbu līgums un uzsākti būvdarbi.
Avansa apjoms katram projektam ir nosakāms individuāli. Nosakot projekta avansa apmēru, ņem vērā finansējuma saņēmēja spēja sešu mēnešu laikā pēc avansa maksājuma saņemšanas iesniegt sadarbības iestādē maksājuma pieprasījumu piešķirtā avansa maksājuma apmērā. Avansu var izmaksāt vairākos maksājumos.
Projekts nosaka, ka 5.1.1.5. pasākuma ietvaros ir atbalstāmas darbības, kas sekmē 5.1.1.5. pasākuma un uzraudzības rādītāju sasniegšanu:
1. valsts nozīmes arhitektūras, arheoloģijas, vēstures, kā arī pilsētbūvniecības pieminekļu atjaunošana, konservācija, pārbūve vai restaurācija;
2. Vecrīgas publiskās ārtelpas attīstīšana;
3. ar kultūras mantojumu saistītās infrastruktūras būvju atjaunošana, konservācija, pārbūve, restaurācija vai jaunu infrastruktūras būvju būvniecība un publiskās ārtelpas attīstīšana atbalstāmo objektu apkārtnē, kas ir vērsta uz kultūras mantojuma saglabāšanu, aizsardzību un attīstību;
4. jaunu pakalpojumu izveide, paplašinot kultūras mantojuma saturisko piedāvājumu;
5. projekta vadības nodrošināšana;
6. publicitātes pasākumi par projekta īstenošanu.
Projektā paredzētas attiecināmās izmaksas, kas nepieciešamas projektā plānoto darbību īstenošanai. Attiecināmajās izmaksās ir iekļaujamas projekta vadības un īstenošanas personāla izmaksas, projektu pamatojošās dokumentācijas sagatavošanas izmaksas, būvdarbu izmaksas, telpu aprīkošana un pielāgošana pakalpojumu sniegšanai, kas nepieciešama būves vai tās daļas pieņemšanai ekspluatācijā, ar kultūras mantojumu saistītās iekštelpu un ārtelpu ekspozīcijas un pakalpojuma izveides izmaksas, aprīkojuma iegādes un uzstādīšanas izmaksas, izmaksas, kas saistītas ar būves nodošanu ekspluatācijā, projekta informācijas un publicitātes pasākumu izmaksas.
Izstrādājot Projektu, ir ņemtas vērā ar valsts atbalsta komercdarbībai saņemšanu saistītās normas. Noteikumu projekta ietvaros ir pieļaujams saderīgs valsts atbalsts komercdarbībai saskaņā ar Eiropas Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regulas (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (turpmāk – Regula Nr. 651/2014) 53. pantu. Valsts atbalsts komercdarbībai tiek piešķirts Regulas Nr. 651/2014 53. panta 2. punktā minētajiem kultūras mērķiem un darbībām.
Atbilstoši 2016. gada 19. jūlija Eiropas Komisijas paziņojumā par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1.punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (2016/c 262/01) (turpmāk – Paziņojums par valsts atbalsta jēdzienu) 33. un 34. punktā noteikto kultūras un kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanas jomā ietilpst ļoti plašs mērķu un darbību loks, tostarp muzeji, arhīvi, bibliotēkas, mākslas un kultūras centri vai telpas, teātri, operas nami, koncertzāles, arheoloģiskie objekti, pieminekļi, vēsturiskie objekti un celtnes, tradicionālās paražas un amatniecība, festivāli un izstādes, kā arī kultūras un mākslas izglītības pasākumi. Eiropas Komisija ir norādījusi, ka atsevišķas ar kultūru, kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanu un dabas aizsardzību saistītas darbības, ņemot vērā to īpašo raksturu, var būt organizētas nekomerciāli un tādējādi būt tādas, kurām nav saimnieciska rakstura, tādējādi publiskais finansējums, kas tām piešķirts, var nebūt valsts atbalsts. Eiropas Komisija uzskata, ka publiskā finansējuma piešķiršana kultūras vai kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanas pasākumam, kas visai sabiedrībai pieejams bez maksas, kalpo tīri sociālam un kultūras mērķim, kam nav saimnieciska rakstura. Tāpat arī tad, ja no kultūras iestādes apmeklētājiem vai sabiedrībai pieejama kultūras, kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanas vai dabas aizsardzības pasākuma dalībniekiem tiek prasīta samaksa, kas sedz tikai daļu no faktiskajām izmaksām, šim pasākumam tik un tā nav saimnieciska rakstura, jo šādu samaksu nevar uzskatīt par reālu atlīdzību par sniegto pakalpojumu. Turklāt Paziņojumā par valsts atbalsta jēdzienu 36.punktā ir noteikts, ka daudzi kultūras vai kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanas pasākumi objektīvi ir neaizstājami (piemēram, valsts arhīvu, kuros atrodas unikāli dokumenti, pārvaldība), un tādējādi tiem nav reāla tirgus. Eiropas Komisija uzskata, ka arī šie pasākumi kvalificētos kā tādi, kam nav saimnieciska rakstura. Vienlaikus Eiropas Komisija ir secinājusi – kultūras vai kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanas pasākumiem, kuriem nav saimnieciska rakstura, nav jāveic novērtējums par to, vai iespējamais publiskais finansējums varētu ietekmēt tirdzniecību, savukārt kultūras pasākumi un subjekti, kuri veic saimniecisku darbību, diez vai pārvilinātu lietotājus vai apmeklētājus, kuri izmanto līdzīgu piedāvājumu citās dalībvalstīs. Eiropas Komisija uzskata, ka potenciāls ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm piemīt tikai finansējumam, kuru piešķir lielām un plaši pazīstamām kādas dalībvalsts kultūras iestādēm un pasākumiem, ko plaši reklamē ārpus to vietējā reģiona.
Projekts nosaka, kad netiek piemēroti Regulas Nr. 651/2014 53. panta nosacījumi jeb sniegtais atbalsts nav uzskatāms par valsts atbalstu komercdarbībai, ja:
1. projektam nav saimnieciska rakstura, ja pašu ieņēmumi atbalstītajā objektā ir 50 procenti vai mazāki par 50 procentiem no kultūras jomas pakalpojumu sniedzēja gada budžeta atbalstītajā objektā;
2. ja pašu ieņēmumi ir lielāki par 50 procentiem no gada budžeta, tad projektam ir saimniecisks raksturs, tomēr tas nav kvalificējams kā atbalsts komercdarbībai, jo projektam nav ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību Eiropas Savienības iekšējā tirgū.
Eiropas Komisija ir norādījusi, ka pastāv virkne pasākumu, kuriem ir vienīgi vietēja mēroga ietekme, un tādējādi tas neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Minētajos gadījumos Eiropas Komisija ir norādījusi, ka saņēmējs attiecīgas preces vai pakalpojumus piedāvā ierobežotā dalībvalsts teritorijā, un diez vai piesaistītu citu dalībvalstu klientus, tāpēc nav uzskatāms, ka pasākums izraisītu būtisku ietekmi uz pārrobežu ieguldījumu vai uzņēmējdarbības apstākļiem. Arī publiskais atbalsts, kas sniegts kultūras produktiem, kuriem valodas un ģeogrāfisku iemeslu dēļ ir ierobežota, vietēja rakstura auditorija, nevar ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.
Lai pārliecinātos par to, ka projektam, kuram ir saimniecisks raksturs, nav ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību Eiropas Savienības iekšējā tirgū, papildus tiek piemērots kāds no šādiem izvērtēšanas kritērijiem:
1. 85 procenti un vairāk no visiem kultūras jomā sniegto pakalpojumu saņēmējiem/apmeklētājiem atbalstītajā objektā gadā ir Latvijas iedzīvotāji;
2. īstenotie kultūras pasākumi (koncerti, izrādes, performances u.c.) pārsvarā notiek latviešu valodā;
3. objekts netiek plaši reklamēts ārpus Latvijas teritorijas (netiek veiktas starptautiskas mārketinga aktivitātes u.c. darbības pārrobežu reklāmas jomā).
Par kultūras jomas pakalpojuma sniedzēju uzskatāms tāds pakalpojuma sniedzējs, kas darbojas kultūras un kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanas jomā, atbilstoši Paziņojumā par valsts atbalsta jēdzienu[1] 33. un 34. punktā noteiktajam.
Projekts nosaka, ja projekta iesniedzējs pretendē uz komercdarbības atbalstu saskaņā ar Regulas Nr. 651/2014 53. pantu, jāievēro šādi nosacījumi:
1. projekta iesniedzējs veic izmaksu un ieguvumu analīzi, ievērojot, ka projekta ekonomiskā ienesīguma norma ir lielāka par sociālo diskonta likmi un projekta ekonomiskā neto pašreizējā vērtība ir lielāka par nulli;
2. ir pieļaujams veikt papildpakalpojumus, kuriem nebūtu ietekmes uz tirdzniecību un konkurenci Eiropas Savienības iekšējā tirgū. Paziņojumā par valsts atbalsta jēdzienu) ir norādīts, ka publiskais finansējums parastajiem papildpakalpojumiem (piemēram, restorāniem, veikaliem vai maksas stāvvietām), infrastruktūrās, kuras izmanto galvenokārt tikai nesaimnieciskajai darbībai, parasti neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo šie parastie papildpakalpojumi diez vai piesaistītu citu dalībvalstu klientus un to finansēšana diez vai izraisītu būtisku ietekmi uz pārrobežu ieguldījumiem vai uzņēmējdarbību. Tāpat arī atbilstoši Komisijas skaidrojumam kafejnīcas, suvenīru veikali, kā arī stāvvietas, kuras nepieciešamas kultūras objekta apmeklētājiem, tiek ieskaitītas kultūras infrastruktūras un kultūras pakalpojumu pieejamības nodrošināšanai;
3. valsts atbalsta kumulācijas gadījumā finansējuma saņēmējs sadarbības iestādei sniedz informāciju, vai par tām pašām attiecināmajām izmaksām ir plānots vai jau piešķirts atbalsts, norādot atbalsta piešķiršanas datumu, atbalsta sniedzēja nosaukumu, atbalsta pasākumu, plānoto vai piešķirto atbalsta summu un atbalsta intensitāti, lai varētu izvērtēt, vai netiek pārsniegtas atbalsta apvienošanas normas;
4. finansējuma saņēmējs ar valsts atbalstu komercdarbībai saistīta projekta dokumentāciju glabā visu projekta pārskata periodu (projekta dzīves ciklu), sākot no dienas, kad tam ir piešķirts individuālais valsts atbalsts komercdarbībai saskaņā ar šiem noteikumiem;
5. ja valsts atbalstu komercdarbībai sniedz saskaņā ar Regulas Nr. 651/2014 53. pantu un ja attiecīgajā projektā vai projekta daļā projekta pārskata periodā (projekta dzīves cikla laikā) ir radusies lielāka peļņa no pamatdarbības (neskaitot samērīgas peļņas daļu, kas atbilst tipiskai peļņai kultūras nozares attiecīgajā jomā Latvijas Republikā), nekā projektā plānots, finansējuma saņēmējs projekta pārskata perioda (projekta dzīves cikla) beigās sadarbības iestādei atmaksā starpību starp faktisko un plānoto peļņu no pamatdarbības;
6. atbilstoši Komercdarbības atbalsta kontroles likumam, atbalsta sniedzējam noteikts pienākums atgūt nelikumīgo komercdarbības atbalstu gadījumos, kad Eiropas Komisija nav pieņēmusi lēmumu par nelikumīga un nesaderīga ar Eiropas Savienības iekšējo tirgu atbalsta atgūšanu, kā arī to, ka nelikumīgs valsts atbalsts ir atgūstams, kad citas institūcijas konstatē nelikumīga atbalsta piešķiršanas gadījumus (tai skaitā, Eiropas Komisija);
7. ja ir pārkāptas Regulas Nr. 651/2014 prasības, vai ir konstatēts, ka ar saimniecisku raksturu nesaistīts projekts kļūst par projektu, kura ietvaros tiek sniegts valsts atbalsts komercdarbībai, un tam nav iespējams piemērot Regulas Nr. 651/2014 53. panta nosacījumus, atbalsta saņēmējam ir pienākums atmaksāt sadarbības iestādei saņemto nelikumīgo komercdarbības atbalstu kopā ar procentiem no līdzekļiem, kas ir brīvi no valsts atbalsta, atbilstoši Komercdarbības atbalsta kontroles likuma IV vai V nodaļas nosacījumiem.
Saskaņā ar valsts atbalsta principiem ar jēdzienu “līdzekļiem, kas ir brīvi no valsts atbalsta” Projekta kontekstā saprotam tādu finansiālu ieguldījumu no projekta iesniedzēja vai sadarbības partnera līdzekļiem – saimnieciskajiem resursiem vai ārējiem finanšu resursiem, kas nesatur nekādu publisko finansiālo atbalstu. Līdzekļi, kas ir brīvi no valsts atbalsta (tai skaitā nav saņemts valsts vai pašvaldību galvojums, vai valsts vai pašvaldības aizdevums uz atvieglotiem nosacījumiem) ir iegūti saimnieciskās darbības rezultātā vai piesaistīti kā aizņēmums (ārējais finansējums) uz tirgus nosacījumiem.
[1] Pieejams: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2016.262.01.0001.01.LAV&toc=OJ:C:2016:262:TOC
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Nē
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Nē
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Fiziskās personas
JāIetekmes apraksts
Īstenojot projektus, tiks attīstīta kultūras infrastruktūra un publiskā ārtelpa, uzlabojot kultūras pakalpojumus un to pieejamību sabiedrībai.
Juridiskās personas
- Potenciālie projektu iesniedzēji un iespējamie sadarbības partneri, tas ir, pašvaldības, pašvaldību iestādes, valsts akciju sabiedrības vai valsts kapitālsabiedrības un kultūras mantojuma pieminekļu īpašnieki (biedrības, nodibinājumi vai reliģiskas organizācijas, juridiskas vai komercreģistrā reģistrētas fiziskas personas), komersanti.
Ietekmes apraksts
Vērtējot Projekta īstenošanas ietekmi uz administratīvajām procedūrām, ir identificējams administratīvā sloga palielinājums potenciālajiem finansējuma saņēmējiem un Eiropas Savienības fondu vadībā iesaistītajām institūcijām.
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Rādītājs
2023
saskaņā ar valsts budžetu kārtējam gadam
izmaiņas kārtējā gadā, salīdzinot ar valsts budžetu kārtējam gadam
Turpmākie trīs gadi (euro)
2024
2025
2026
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
1
2
3
4
5
6
7
8
1. Budžeta ieņēmumi
0
0
0
2 550 000
0
1 530 000
6 033 980
1.1. valsts pamatbudžets, tai skaitā ieņēmumi no maksas pakalpojumiem un citi pašu ieņēmumi
0
0
0
2 550 000
0
1 530 000
6 033 980
1.2. valsts speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
1.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
2. Budžeta izdevumi
0
0
0
3 000 000
0
1 800 000
7 098 800
2.1. valsts pamatbudžets
0
0
0
2 550 000
0
1 530 000
6 033 980
2.2. valsts speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
2.3. pašvaldību budžets
0
0
0
450 000
0
270 000
1 064 820
3. Finansiālā ietekme
0
0
0
-450 000
0
-270 000
-1 064 820
3.1. valsts pamatbudžets
0
0
0
0
0
0
0
3.2. speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
3.3. pašvaldību budžets
0
0
0
-450 000
0
-270 000
-1 064 820
4. Finanšu līdzekļi papildu izdevumu finansēšanai (kompensējošu izdevumu palielinājumu norāda ar "-" zīmi)
0
0
0
0
0
0
0
5. Precizēta finansiālā ietekme
0
-450 000
-270 000
-1 064 820
5.1. valsts pamatbudžets
0
0
0
0
5.2. speciālais budžets
0
0
0
0
5.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
6. Detalizēts ieņēmumu un izdevumu aprēķins (ja nepieciešams, detalizētu ieņēmumu un izdevumu aprēķinu var pievienot anotācijas (ex-ante) pielikumā)
5.1.1.5. pasākuma ietvaros plānotais kopējais finansējums ar elastības finansējumu ir 33 712 500 euro, tai skaitā ERAF finansējums – 28 655 625 euro un nacionālais finansējums (valsts budžeta līdzfinansējums un pašvaldības līdzfinansējums) – 5 056 875 euro.
5.1.1.5.pasākumam pieejamais kopējais finansējums līdz 2025. gada 31. decembrim, lai slēgtu līgumu vai vienošanos par projektu īstenošanu, ir 28 395 185 euro, tai skaitā Eiropas Reģionālās attīstības fonda finansējums granta veidā 24 135 907 euro un nacionālais finansējums 4 259 278 euro.
Budžeta ieņēmumi ir finansējuma ERAF daļa 85 procentu apmērā no projektu attiecināmajām izmaksām un nacionālā finansējuma (valsts budžeta līdzfinansējuma un pašvaldības līdzfinansējuma) daļa 15 procentu apmērā.
Kultūras ministrijas plānotās attiecīgās izdevumu proporcijas dalījumā pa gadiem indikatīvi ir šādas:
2024. gadā 3 000 000 euro; (ERAF 2 550 000 euro; nacionālais finansējums 450 000 euro);
2025. gadā 1 800 000 euro; (ERAF 1 530 000 euro; nacionālais finansējums 270 000 euro);
2026. gadā 7 098 800 euro; (ERAF 6 033 980 euro; nacionālais finansējums 1 064 820 euro);
2027. gadā 7 098 800 euro; (ERAF 6 033 980 euro; nacionālais finansējums 1 064 820 euro);
2028. gadā 7 098 800 euro; (ERAF 6 033 980 euro; nacionālais finansējums 1 064 820 euro);
2029. gadā 2 298 785 euro (bez elastības finansējuma: 5 317 315 euro) (ERAF 1 953 967 euro; nacionālais finansējums 344 818 euro).
5.1.1.5.pasākumam pieejamais kopējais finansējums līdz 2025. gada 31. decembrim, lai slēgtu līgumu vai vienošanos par projektu īstenošanu, ir 28 395 185 euro, tai skaitā Eiropas Reģionālās attīstības fonda finansējums granta veidā 24 135 907 euro un nacionālais finansējums 4 259 278 euro.
Budžeta ieņēmumi ir finansējuma ERAF daļa 85 procentu apmērā no projektu attiecināmajām izmaksām un nacionālā finansējuma (valsts budžeta līdzfinansējuma un pašvaldības līdzfinansējuma) daļa 15 procentu apmērā.
Kultūras ministrijas plānotās attiecīgās izdevumu proporcijas dalījumā pa gadiem indikatīvi ir šādas:
2024. gadā 3 000 000 euro; (ERAF 2 550 000 euro; nacionālais finansējums 450 000 euro);
2025. gadā 1 800 000 euro; (ERAF 1 530 000 euro; nacionālais finansējums 270 000 euro);
2026. gadā 7 098 800 euro; (ERAF 6 033 980 euro; nacionālais finansējums 1 064 820 euro);
2027. gadā 7 098 800 euro; (ERAF 6 033 980 euro; nacionālais finansējums 1 064 820 euro);
2028. gadā 7 098 800 euro; (ERAF 6 033 980 euro; nacionālais finansējums 1 064 820 euro);
2029. gadā 2 298 785 euro (bez elastības finansējuma: 5 317 315 euro) (ERAF 1 953 967 euro; nacionālais finansējums 344 818 euro).
6.1. detalizēts ieņēmumu aprēķins
-
6.2. detalizēts izdevumu aprēķins
-
7. Amata vietu skaita izmaiņas (palielinājuma gadījumā: izvērsts pamatojums, izvērtējums par esošo resursu pārskatīšanas iespējām, t.sk. vakanto štata vietu, ilgstošo vakanču izmantošanu u.c.)
-
Cita informācija
-
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
4.2. Cita informācija
-
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
5.1. Saistības pret Eiropas Savienību
Vai ir attiecināms?
Jā
ES tiesību akta CELEX numurs
32021R1060
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija regula (ES) Nr. 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai.
Apraksts
-
ES tiesību akta CELEX numurs
32014R0651
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regula (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (Dokuments attiecas uz EEZ).
Apraksts
-
ES tiesību akta CELEX numurs
32013R130 3
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006.
Apraksts
-
5.2. Citas starptautiskās saistības
Vai ir attiecināms?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
5.4. 1. tabula. Tiesību akta projekta atbilstība ES tiesību aktiem
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija regula (ES) Nr. 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai.
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
47. un 50.pants
30.3.apakšpunkts
Pārņemtas pilnībā
nē
64.panta 1.punkta “c” apakšpunkts
38.punkts
Pārņemtas pilnībā
nē
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
-
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
-
Cita informācija
-
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regula (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (Dokuments attiecas uz EEZ).
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
53. panta 6. punkts
16.punkts
Pārņemtas pilnībā
nē
2. panta 18. punkts
26.1.apakšpunkts
Pārņemtas pilnībā
nē
2. panta 29.punkts un 30.punkts
39.punkts
Pārņemtas pilnībā
nē
53. pants
41., 42., 47., 52., 53. un 55.punkts
Pārņemtas pilnībā
nē
53. panta 2. punkta "a", "b", “c”, “d” vai “e” apakšpunkts
43.1. un 43.2.apakšpunkts
Pārņemtas pilnībā
nē
53. panta 10. punkts
43.2.1.apakšpunkts
Pārņemtas pilnībā
nē
53. panta 4. punkta “c” apakšpunkts
43.2.3.apakšpunkts
Pārņemtas pilnībā
nē
58. panta 4. punkts un 59. pants
44.punkts
Pārņemtas pilnībā
nē
9. panta 1. punkta "c" apakšpunkts
50.1.apakšpunkts
Pārņemtas pilnībā
nē
12. panta 1. punkts
50.2.apakšpunkts
Pārņemtas pilnībā
nē
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
-
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
Atbildīgā iestāde atbilstoši Regulas Nr. 651/2014 11. panta a) apakšpunktā noteiktajam 20 darba dienu laikā pēc Projekta spēkā stāšanās nosūtīs Eiropas Komisijai kopsavilkuma informāciju par valsts atbalsta programmu, izmantojot SANI 2 sistēmu atbilstoši kārtībai, kas noteikta Ministru kabineta 2014. gada 16. decembra noteikumos Nr. 759 „Kārtība, kādā Eiropas Komisijā iesniedz atbalsta programmu un individuālo atbalsta projektu paziņojumus un kopsavilkuma informāciju, un kārtība, kādā piešķir un anulē elektroniskās sistēmas lietošanas tiesības”.
Cita informācija
-
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006.
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
68.a panta 1. punkts
35.1.apakšpunkts
Pārņemtas pilnībā
nē
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
-
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
-
Cita informācija
-
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Nē
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
NēNevalstiskās organizācijas
NēCits
Nē6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
Veids
Publiskā apspriešana
Saite uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem
-
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
Ja līdz sabiedrības līdzdalības procesa beigām tiks saņemti sabiedrības pārstāvju komentāri, iebildumi un priekšlikumi, tad attiecīgi tie tiks vērtēti Projekta saskaņošanas procesā un attiecīgi tiks precizēts Projekts un anotācija pirms Projekta iesniegšanas izskatīšanai Ministru kabineta sēdē.
2023. gada 2. martā rīkota arī konference “Informācijas piekļūstamība un vides pieejamība Kultūras ministrijas Eiropas Savienības (ES) fondu projektos”, savukārt 2023. gada 21. aprīlī – domnīca “Eiropas savienības fondu investīcijas Rīgas vēsturiskā centra atdzīvināšanai”.
2023. gada 2. martā rīkota arī konference “Informācijas piekļūstamība un vides pieejamība Kultūras ministrijas Eiropas Savienības (ES) fondu projektos”, savukārt 2023. gada 21. aprīlī – domnīca “Eiropas savienības fondu investīcijas Rīgas vēsturiskā centra atdzīvināšanai”.
6.4. Cita informācija
-
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
Institūcijas
- Kultūras ministrija
- Centrālā finanšu un līgumu aģentūra
- Daļa no potenciālajiem projektu iesniedzējiem, tas ir, pašvaldības, pašvaldību iestādes, valsts akciju sabiedrības vai valsts kapitālsabiedrības
7.2. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.3. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.4. Projekta izpildes ietekme uz pārvaldes funkcijām un institucionālo struktūru
Ietekme
Jā/Nē
Skaidrojums
1. Tiks veidota jauna institūcija
Nē
-
2. Tiks likvidēta institūcija
Nē
-
3. Tiks veikta esošās institūcijas reorganizācija
Nē
-
4. Institūcijas funkcijas un uzdevumi tiks mainīti (paplašināti vai sašaurināti)
Nē
-
5. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu efektivizācija
Nē
-
6. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu digitalizācija
Nē
-
7. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu optimizācija
Nē
-
8. Cita informācija
Nē
-
7.5. Cita informācija
-
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
NAP2027 prioritātes “Kultūra un sports aktīvai un pilnvērtīgai dzīvei” rīcības virziena “Cilvēku līdzdalība kultūras un sporta aktivitātēs” 364.progresa rādītājs “Mājsaimniecību izdevumi kultūrai un atpūtai no mājsaimniecību kopējiem patēriņa izdevumiem” un rīcības virziena “Kultūras un sporta devums ilgtspējīgai sabiedrībai” 377.progresa rādītājs “Kultūras pasākumu apmeklējumu skaits gadā uz 100 iedzīvotājiem” un 378.progresa rādītājs “Ārvalstu vairākdienu ceļotāju Latvijā kopējie izdevumi, milj.”
(pieejams: https://likumi.lv/ta/id/315879-par-latvijas-nacionalo-attistibas-planu-20212027-gadam-nap2027).
(pieejams: https://likumi.lv/ta/id/315879-par-latvijas-nacionalo-attistibas-planu-20212027-gadam-nap2027).
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Projekta īstenošanas rezultātā tiks attīstīta arī publiskā ārtelpa, kas atrodas UNESCO Pasaules mantojuma “Rīgas vēsturiskais centrs” teritorijā UNESCO Pasaules mantojuma objekta teritorijā.
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Projekta īstenošanas rezultātā tiks atjaunoti, konservēti, pārbūvēti vai restaurēti arhitektūras, arheoloģijas, vēstures vai pilsētbūvniecības pieminekļi un ņemot vērā specifiskas prasības, lai nodrošinātu autentiskuma un oriģinālās substances saglabāšanu, tiks iespēju robežās izpildītas prasības, lai projekti izpildītu nepieciešamās prasības principa “Nenodarīt būtisku kaitējumu” ievērošanā.
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Projekta īstenošanas rezultātā tiks atjaunoti, konservēti, pārbūvēti vai restaurēti arhitektūras, arheoloģijas, vēstures vai pilsētbūvniecības pieminekļi un ņemot vērā specifiskas prasības, lai nodrošinātu autentiskuma un oriģinālās substances saglabāšanu, tiks iespēju robežās izpildītas prasības, lai projekti izpildītu nepieciešamās prasības principa “Nenodarīt būtisku kaitējumu” ievērošanā.
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Projektu iesniegumu vērtēšanas kritēriju komplekts iekļauj specifisko atbilstības kritēriju par horizontālā principa “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana” ievērošanu, kura ietvaros tiek vērtēts, vai projekta iesniedzējam projektā tiek paredzētas vismaz trīs vispārīgas un trīs specifiskās horizontālo principu darbības, un vismaz viens horizontālo principu rādītājs.
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Projektu iesniegumu vērtēšanas kritēriju komplekts iekļauj specifisko atbilstības kritēriju par horizontālā principa “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana” ievērošanu, kura ietvaros tiek vērtēts, vai projekta iesniedzējam projektā tiek paredzētas vismaz trīs vispārīgas un trīs specifiskās horizontālo principu darbības, un vismaz viens horizontālo principu rādītājs.
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.2. Cita informācija
Pasākumam ir netieša ietekme uz horizontālo principu “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana”, “Klimatdrošināšana”, “Energoefektivitāte pirmajā vietā” un “Nenodarīt būtisku kaitējumu” īstenošanu.
Pasākuma ietvaros ir noteikta netieša ietekme uz horizontālo principu “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana” rādītājiem, ievērojot, ka projekta ietvaros tik uzkrāti dati par projekta ietekmi uz rādītāja – objektu skaits, kuros Eiropas Reģionālās attīstības fonda ieguldījumu rezultātā ir nodrošināta vides un informācijas pieejamība” sasniegšanu.
Atbilstoši tehniskajiem norādījumiem par principa “Nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu, Projektam nav tieša negatīva ietekme uz principu “Nenodarīt būtisku kaitējumu”, tai skaitā uz šādiem vides mērķiem:
1) Klimata pārmaiņu mazināšana;
2) Pielāgošanas klimata pārmaiņām;
3) Ūdens un jūras resursu ilgtspējīga izmantošana un aizsardzība;
4) Aprites ekonomika, tostarp atkritumu rašanās novēršana un pārstrāde;
5) Piesārņojuma novēršana un to kontrole gaisā, ūdenī vai zemē;
6) Bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana.
Pasākuma īstenošanas rezultātā tiek paredzēta iespēja, ka atsevišķi projekti varētu sasniegt nelielu enerģijas ietaupījumu, ņemot vērā, ka investīcijas paredzētas kultūrvēsturisko ēku atjaunošanai un restaurācijai, kas ietver specifiskas prasības, lai nodrošinātu autentiskuma un oriģinālās substances saglabāšanu. Kultūrvēsturisko ēku energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu īstenošanai nepieciešama saudzīga, profesionāla un pēctecīga pieeja, tikai ļoti retos gadījumos pieļaujot kultūrvēsturiski un arhitektoniski vērtīgu ēku fasāžu siltināšanu.
Pasākuma ietvaros plānotās darbības neizraisīs negatīvu ietekmi un būtisku siltumnīcefekta gāzu emisiju pieaugumu uz pašreizējā klimata un gaidāmā nākotnes klimata radītajām negatīvajām ietekmēm uz pašu pasākumu, cilvēkiem, dabu vai aktīviem (tai skaitā infrastruktūru), kā arī neradīs negatīvu ietekmi uz pielāgošanās klimata pārmaiņām mērķu sasniegšanu.
Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvā 2018/851/ES, ar ko groza Direktīvu 2008/98 par atkritumiem noteiktos mērķus, projektu iesniedzējiem kopā ar projekta iesniegumu nepieciešams iesniegt apliecinājumus par to, ka tiks ievērotas Ministru kabineta 2021. gada 26. oktobra noteikumos Nr. 712 “Atkritumu dalītas savākšanas, sagatavošanas atkārtotai izmantošanai, pārstrādes un materiālu reģenerācijas noteikumi” 6. punktā un Ministru kabineta 2017. gada 20. jūnija noteikumu Nr. 353 “Prasības zaļajam publiskajam iepirkumam un to piemērošanas kārtība” 2. pielikumā noteiktās prasības, tostarp, ka nebīstamos būvgružus un ēku nojaukšanas atkritumus, kas būvlaukumā radušies būvniecības laikā, saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju atkārtoti izmanto būvniecības objektā uz vietas (tostarp aizbēršanas darbībām, kurās atkritumus izmanto citu materiālu aizstāšanai) vai tos nodos sagatavošanai atkārtotai izmantošanai, pārstrādei vai reģenerācijai uzņēmumiem, kas saņēmuši atbilstošas piesārņojošās darbības atļaujas.
Ja projekta ietvaros tiek plānots nojaukt ēkas vai to daļas, kurās ir azbestu saturoši materiāli, azbestu saturošie izstrādājumi tiks apstrādāti un transportēti atbilstoši normatīvajiem aktiem par darba aizsardzības prasībām darbā ar azbestu, tajā skaitā nepieļaujot azbesta šķiedru vai putekļu nokļūšanu vidē. Prasība ir pārņemta nacionālajos normatīvajos aktos, uzraudzību saskaņā Ministru kabineta 2011. gada 26. aprīļa noteikumos Nr. 301 “Noteikumi par azbesta un azbesta izstrādājumu ražošanas radīto vides piesārņojumu un azbesta atkritumu apsaimniekošanu” un saskaņā ar Ministru kabineta 2004. gada 12. oktobra noteikumos Nr. 852 “Darba aizsardzības prasības darbā ar azbestu” noteikto veic Valsts vides dienests un Veselības inspekcija.
Pasākuma ietvaros ir noteikta netieša ietekme uz horizontālo principu “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana” rādītājiem, ievērojot, ka projekta ietvaros tik uzkrāti dati par projekta ietekmi uz rādītāja – objektu skaits, kuros Eiropas Reģionālās attīstības fonda ieguldījumu rezultātā ir nodrošināta vides un informācijas pieejamība” sasniegšanu.
Atbilstoši tehniskajiem norādījumiem par principa “Nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu, Projektam nav tieša negatīva ietekme uz principu “Nenodarīt būtisku kaitējumu”, tai skaitā uz šādiem vides mērķiem:
1) Klimata pārmaiņu mazināšana;
2) Pielāgošanas klimata pārmaiņām;
3) Ūdens un jūras resursu ilgtspējīga izmantošana un aizsardzība;
4) Aprites ekonomika, tostarp atkritumu rašanās novēršana un pārstrāde;
5) Piesārņojuma novēršana un to kontrole gaisā, ūdenī vai zemē;
6) Bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana.
Pasākuma īstenošanas rezultātā tiek paredzēta iespēja, ka atsevišķi projekti varētu sasniegt nelielu enerģijas ietaupījumu, ņemot vērā, ka investīcijas paredzētas kultūrvēsturisko ēku atjaunošanai un restaurācijai, kas ietver specifiskas prasības, lai nodrošinātu autentiskuma un oriģinālās substances saglabāšanu. Kultūrvēsturisko ēku energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu īstenošanai nepieciešama saudzīga, profesionāla un pēctecīga pieeja, tikai ļoti retos gadījumos pieļaujot kultūrvēsturiski un arhitektoniski vērtīgu ēku fasāžu siltināšanu.
Pasākuma ietvaros plānotās darbības neizraisīs negatīvu ietekmi un būtisku siltumnīcefekta gāzu emisiju pieaugumu uz pašreizējā klimata un gaidāmā nākotnes klimata radītajām negatīvajām ietekmēm uz pašu pasākumu, cilvēkiem, dabu vai aktīviem (tai skaitā infrastruktūru), kā arī neradīs negatīvu ietekmi uz pielāgošanās klimata pārmaiņām mērķu sasniegšanu.
Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvā 2018/851/ES, ar ko groza Direktīvu 2008/98 par atkritumiem noteiktos mērķus, projektu iesniedzējiem kopā ar projekta iesniegumu nepieciešams iesniegt apliecinājumus par to, ka tiks ievērotas Ministru kabineta 2021. gada 26. oktobra noteikumos Nr. 712 “Atkritumu dalītas savākšanas, sagatavošanas atkārtotai izmantošanai, pārstrādes un materiālu reģenerācijas noteikumi” 6. punktā un Ministru kabineta 2017. gada 20. jūnija noteikumu Nr. 353 “Prasības zaļajam publiskajam iepirkumam un to piemērošanas kārtība” 2. pielikumā noteiktās prasības, tostarp, ka nebīstamos būvgružus un ēku nojaukšanas atkritumus, kas būvlaukumā radušies būvniecības laikā, saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju atkārtoti izmanto būvniecības objektā uz vietas (tostarp aizbēršanas darbībām, kurās atkritumus izmanto citu materiālu aizstāšanai) vai tos nodos sagatavošanai atkārtotai izmantošanai, pārstrādei vai reģenerācijai uzņēmumiem, kas saņēmuši atbilstošas piesārņojošās darbības atļaujas.
Ja projekta ietvaros tiek plānots nojaukt ēkas vai to daļas, kurās ir azbestu saturoši materiāli, azbestu saturošie izstrādājumi tiks apstrādāti un transportēti atbilstoši normatīvajiem aktiem par darba aizsardzības prasībām darbā ar azbestu, tajā skaitā nepieļaujot azbesta šķiedru vai putekļu nokļūšanu vidē. Prasība ir pārņemta nacionālajos normatīvajos aktos, uzraudzību saskaņā Ministru kabineta 2011. gada 26. aprīļa noteikumos Nr. 301 “Noteikumi par azbesta un azbesta izstrādājumu ražošanas radīto vides piesārņojumu un azbesta atkritumu apsaimniekošanu” un saskaņā ar Ministru kabineta 2004. gada 12. oktobra noteikumos Nr. 852 “Darba aizsardzības prasības darbā ar azbestu” noteikto veic Valsts vides dienests un Veselības inspekcija.
Pielikumi