24-TA-925: Noteikumu projekts (Jauns)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.–2027. gadam 1.1.1. specifiskā atbalsta mērķa "Pētniecības un inovāciju kapacitātes stiprināšana un progresīvu tehnoloģiju ieviešana kopējā P&A sistēmā" 1.1.1.5. pasākuma "Latvijas pilnvērtīga dalība Apvārsnis Eiropa programmā, tajā skaitā nodrošinot kompleksu atbalsta instrumentu klāstu un sasaisti ar RIS3 specializācijas jomu attīstīšanu" trešās projektu iesniegumu atlases kārtas īstenošanas noteikumi" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
Ministrijas / iestādes iniciatīva
Apraksts
Ministru kabineta noteikumu projekts "Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.–2027.gadam 1.1.1. specifiskā atbalsta mērķa "Pētniecības un inovāciju kapacitātes stiprināšana un progresīvu tehnoloģiju ieviešana kopējā P&A sistēmā” 1.1.1.5. pasākuma “Latvijas pilnvērtīga dalība Apvārsnis Eiropa programmā, tajā skaitā nodrošinot kompleksu atbalsta instrumentu klāstu un sasaisti ar RIS3 specializācijas jomu attīstīšanu” trešās projektu iesniegumu atlases kārtas īstenošanas noteikumi" (turpmāk – noteikumu projekts) ir izstrādāts pēc Izglītības un zinātnes ministrijas (turpmāk – IZM) iniciatīvas un saskaņā ar Eiropas Savienības fondu 2021.–2027. gada plānošanas perioda vadības likuma 19. panta 6. un 13. punktu.
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Noteikumu projekta mērķis ir noteikt 1.1.1.5. pasākuma "Latvijas pilnvērtīga dalība Apvārsnis Eiropa programmā, tajā skaitā nodrošinot kompleksu atbalsta instrumentu klāstu un sasaisti ar RIS3 specializācijas jomu attīstīšanu" (turpmāk – 1.1.1.5. pasākums) trešās projektu iesniegumu atlases kārtas īstenošanas nosacījumus, lai veicinātu starptautisko sadarbību pētniecības jomā un sasaisti ar Latvijas Viedās specializācijas stratēģijas (turpmāk – RIS3) specializācijas jomu attīstīšanu.
Spēkā stāšanās termiņš
Vispārējā kārtība
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Latvijas Nacionālais attīstības plāns 2021.–2027. gadam (turpmāk – NAP2027) iezīmē, ka starptautiskā pētniecības sadarbība un iesaiste pasaules zinātnes un inovācijas norisēs ir priekšnosacījums Latvijas zinātnes izcilībai, piekļuvei jaunām zināšanām un resursiem, kā arī Latvijas reputācijai kā valstij ar attīstītu ekonomiku un uzticamām, spējīgām pētniecības organizācijām un uzņēmumiem. Lai nostabilizētu savu vietu un lomu Eiropas Pētniecības telpā un pasaules zinātnē, iesaistītos inovācijas procesos, Latvijas zinātnei ir jāpiedalās NAP2027 mērķu sasniegšanai stratēģiski nozīmīgākajos sadarbības tīklos un pētniecības konsorcijos ar citām Eiropas un pasaules valstīm, jāizmanto iespējas, ko sniedz sadarbības partneri un Latvijas diaspora visā pasaulē.
NAP2027 nosaka uzdevumus starptautiskās sadarbības pētniecības jomā veicināšanai:
Nr. 139 “Pētniecības cilvēkresursu piesaiste un kapacitātes celšana, piešķirot finanšu resursus doktorantu skaita un vienam doktorantam paredzētā finansējuma būtiskai palielināšanai, īstenojot pēcdoktorantūras finansēšanas programmu, piesaistot ārvalstu pētniekus, jo īpaši diasporas profesorus un jaunos zinātniekus, finansējot Latvijas talantu studijas labākajās ārvalstu universitātēs un paredzot nosacījumus šādu ieguldījumu atdevei valsts attīstībai, plašāk iesaistoties starptautiskajā sadarbībā, īpaši īstenojot darbu pētniecībā saistībā ar prioritārajiem virzieniem zinātnē un Viedās specializācijas stratēģijas mērķu sasniegšanu”;
Nr.143 “Zinātnes izcilības stiprināšana sabiedrības izaicinājumu risināšanai, attīstot un koplietojot nacionālas nozīmes pētniecības infrastruktūru un stratēģiski iesaistoties, tai skaitā iesaistot diasporas zinātniekus, (līdzfinansēšana, pārfinansēšana, papildinošās darbības) Eiropas un pasaules pētniecības un inovāciju iniciatīvās un pasākumos, kas stiprina P&A sistēmas konkurētspēju un starptautisko atvērtību”.
Zinātnes, tehnoloģijas attīstības un inovācijas pamatnostādnes 2021.–2027. gadam (turpmāk – ZTAIP2027) 1.3. rīcības virziens iezīmē nepieciešamību Latvijai nostabilizēt savu vietu un atpazīstamību pasaules mērogā kā valstij ar uzticamām, augstas kvalitātes un sadarbībai atvērtām zinātniskajām institūcijām un talantiem. Latvijas pilnvērtīgai integrācijai Eiropas un pasaules pētniecības telpā nepieciešama mērķtiecīga un stratēģiska iesaiste starptautiskos sadarbības tīklos un pētniecības infrastruktūru platformās, kā arī pētniecības konsorcijos programmā "Apvārsnis Eiropa" un citās starptautiskās programmās, kas nodrošinās zināšanu apriti, piekļuvi plašākiem un daudzveidīgākiem resursiem un iespēju līdzvērtīgi darboties pasaules zinātnes un inovācijas norisēs.
Valdības rīcības plāna Deklarācijas pasākums Nr. 23.10. paredz nostiprināt Latvijas pozīciju pētnieciskajā, izglītības un inovāciju starptautiskajā telpā, kas tostarp paredz: a) nodrošināt Eiropas molekulārās bioloģijas laboratorijas (European Molecular Biology Laboratory (EMBL)) (turpmāk – EMBL) nacionālā kontaktpunkta darbību, lai nodrošinātu maksimāli efektīvu darbību EMBL un Eiropas molekulārās bioloģijas konferencē (European Molecular Biology Conference (EMBC)) (turpmāk – EMBC) dalībvalsts statusā, īstenot nacionālo partnerības plānu; b) nodrošināt nacionālo partnerības plānu realizāciju dalībai Eiropas Pētniecības infrastruktūru konsorcijos (European Research Infrastructure Consortium (ERIC)) (turpmāk – ERIC konsorcijs) vai Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģiskā foruma (European Strategy Forum on Research Infrastructures (ESFRI)) (turpmāk – ESFRI) platformās Latvijai nozīmīgās nozarēs RIS3 konkurētspējas stiprināšanai.
NAP2027 nosaka uzdevumus starptautiskās sadarbības pētniecības jomā veicināšanai:
Nr. 139 “Pētniecības cilvēkresursu piesaiste un kapacitātes celšana, piešķirot finanšu resursus doktorantu skaita un vienam doktorantam paredzētā finansējuma būtiskai palielināšanai, īstenojot pēcdoktorantūras finansēšanas programmu, piesaistot ārvalstu pētniekus, jo īpaši diasporas profesorus un jaunos zinātniekus, finansējot Latvijas talantu studijas labākajās ārvalstu universitātēs un paredzot nosacījumus šādu ieguldījumu atdevei valsts attīstībai, plašāk iesaistoties starptautiskajā sadarbībā, īpaši īstenojot darbu pētniecībā saistībā ar prioritārajiem virzieniem zinātnē un Viedās specializācijas stratēģijas mērķu sasniegšanu”;
Nr.143 “Zinātnes izcilības stiprināšana sabiedrības izaicinājumu risināšanai, attīstot un koplietojot nacionālas nozīmes pētniecības infrastruktūru un stratēģiski iesaistoties, tai skaitā iesaistot diasporas zinātniekus, (līdzfinansēšana, pārfinansēšana, papildinošās darbības) Eiropas un pasaules pētniecības un inovāciju iniciatīvās un pasākumos, kas stiprina P&A sistēmas konkurētspēju un starptautisko atvērtību”.
Zinātnes, tehnoloģijas attīstības un inovācijas pamatnostādnes 2021.–2027. gadam (turpmāk – ZTAIP2027) 1.3. rīcības virziens iezīmē nepieciešamību Latvijai nostabilizēt savu vietu un atpazīstamību pasaules mērogā kā valstij ar uzticamām, augstas kvalitātes un sadarbībai atvērtām zinātniskajām institūcijām un talantiem. Latvijas pilnvērtīgai integrācijai Eiropas un pasaules pētniecības telpā nepieciešama mērķtiecīga un stratēģiska iesaiste starptautiskos sadarbības tīklos un pētniecības infrastruktūru platformās, kā arī pētniecības konsorcijos programmā "Apvārsnis Eiropa" un citās starptautiskās programmās, kas nodrošinās zināšanu apriti, piekļuvi plašākiem un daudzveidīgākiem resursiem un iespēju līdzvērtīgi darboties pasaules zinātnes un inovācijas norisēs.
Valdības rīcības plāna Deklarācijas pasākums Nr. 23.10. paredz nostiprināt Latvijas pozīciju pētnieciskajā, izglītības un inovāciju starptautiskajā telpā, kas tostarp paredz: a) nodrošināt Eiropas molekulārās bioloģijas laboratorijas (European Molecular Biology Laboratory (EMBL)) (turpmāk – EMBL) nacionālā kontaktpunkta darbību, lai nodrošinātu maksimāli efektīvu darbību EMBL un Eiropas molekulārās bioloģijas konferencē (European Molecular Biology Conference (EMBC)) (turpmāk – EMBC) dalībvalsts statusā, īstenot nacionālo partnerības plānu; b) nodrošināt nacionālo partnerības plānu realizāciju dalībai Eiropas Pētniecības infrastruktūru konsorcijos (European Research Infrastructure Consortium (ERIC)) (turpmāk – ERIC konsorcijs) vai Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģiskā foruma (European Strategy Forum on Research Infrastructures (ESFRI)) (turpmāk – ESFRI) platformās Latvijai nozīmīgās nozarēs RIS3 konkurētspējas stiprināšanai.
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Eiropas Savienības struktūrfondu un Kohēzijas fonda 2014.–2020. gada plānošanas perioda 1.1.1.5. pasākuma “Atbalsts starptautiskās sadarbības projektiem pētniecībā un inovācijās” (turpmāk – 1.1.1.5. pasākums (2014-2020)) otrās kārtas ietvaros zinātniskās institūcijas īstenoja projektus, tostarp veica darbības Eiropas Savienības Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (turpmāk – programma “Apvārsnis 2020”) starptautiskās sadarbības projektu pētniecības un attīstības jomā snieguma palielināšanai, kas ietver tīklošanās, mācību un mobilitātes pasākumus, lai iesaistītos starptautiskos konsorcijos un programmas “Apvārsnis 2020” projektos un ES 9. Ietvara programmā, dalību Eiropas Komisijas Kopīgo pētījumu centra organizētajos atbalsta pasākumos un dalību starptautiskās zinātniskās konferencēs, programmas “Apvārsnis 2020” un ES 9. Ietvara programmas projektu iesniegumu sagatavošanu, starptautisku zinātnisko konferenču organizēšanu Latvijā, dalības nodrošināšanu ERIC konsorcijos, Eiropas Kodolpētniecības organizācijas Latvijas Nacionālā kontaktpunkta rīcības plāna īstenošanu un citus pasākumus.
1.1.1.5. pasākuma (2014-2020) otrās kārtas ietvaros atbalsts tika piešķirts 18 zinātniskajām institūcijām, paredzot, ka projektu ietvaros no Eiropas Reģionālā attīstības fonda (turpmāk – ERAF) tiks atbalstīti un virs kvalitātes sliekšņa novērtēti ne mazāk kā 458 programmas “Apvārsnis 2020” un programmas “Apvārsnis Eiropa” projektu pieteikumi, īstenots Latvijas Nacionālās partnerības plāns dalībai astoņos ERIC konsorcijos, īstenots Eiropas Kodolpētniecības organizācijas (CERN) Latvijas Nacionālā kontaktpunkta rīcības plāns, īstenots rīcības plāns sadarbības nodrošināšanai kvantu skaitļošanas jomā, kā arī sasniegti citi rādītāji. 1.1.1.5. pasākuma (2014-2020) projektu īstenošana ir noslēgusies 2023. gada 30. novembrī.
1.1.1.5. pasākuma (2014-2020) ietvaros zinātnisko institūciju īstenotās darbības un aktivitātes ir veicinājušas Latvijas zinātnes integrāciju Eiropas Savienības un pasaules pētniecības telpā, kā arī veicinājušas Latvijas pārstāvēto institūciju dalību programmā “Apvārsnis 2020” un Eiropas sadarbības programmās zinātnes un tehniskās pētniecības jomās.
2023. gadā tika veikts pētījums “Latvijas dalības izvērtējums programmā “Apvārsnis 2020”” (pieejams: https://www.lzp.gov.lv/lv/media/2856/download?attachment), kura ietvaros secināts, ka ir krietni palielinājusies Latvijas institūciju aktivitāte un sekmība programmā “Apvārsnis 2020”, t.sk. piesaistot ievērojamu finansējuma apjomu. Par lielāku Latvijas dalībnieku aktivitāti programmā “Apvārsnis 2020” ietvaros liecina arī salīdzinoši augstāks īpatsvars projektiem, kuros Latvijas dalībnieki ir koordinatora lomā.
Augstāk minēto apliecina Latvijas institūciju programmā “Apvārsnis 2020” atbalstīto projektu skaita palielināšanās par 196 projektiem jeb 82 % un piesaistītā Eiropas Komisijas finansējuma pieaugums par 68 milj. euro jeb gandrīz 140 % salīdzinājumā ar Eiropas Savienības 7. Ietvarprogrammas rezultātiem. Savukārt salīdzinot sekmības rādītāju (aprēķinot pieprasīto un saņemto finansējumu) ar kaimiņvalstīm: Latvijai tas ir 8,5%, Somijai – 9,6%, Igaunijai – 9,1%, Slovēnijai – 7,9%, Lietuvai 6,7%.
Latvijas dalības programmā “Apvārsnis 2020” un iepriekšējās Ietvarprogrammās
Tabulā zemāk iekļauta informācija par pirmajām desmit Latvijas institūcijām pēc piešķirtā finansējuma apjoma programmā “Apvārsnis 2020”. Līderis ir Rīgas Tehniskā universitāte ar 14,72 milj. euro, piedaloties 37 projektos, kam seko Latvijas Universitātes Cietvielu fizikas institūts ar 13,85 milj. euro un Latvijas Universitāte ar 10,04 milj. euro.
Pirmās desmit Latvijas institūcijas pēc piešķirtā finansējuma apjoma
Programmā “Apvārsnis 2020” ir piecas dalībnieku grupas pēc juridiskā statusa – augstākās izglītības institūcijas, pētniecības institūcijas, uzņēmumi, valsts un pašvaldību institūcijas un grupa “citi”. Lielākais dalību skaits starp Latvijas institūcijām bija augstākās izglītības institūcijām, veidojot 40,2 % no kopējā piešķirtā finansējuma īpatsvara (skat. tabulu zemāk).
Latvijas institūciju dalības programmā “Apvārsnis 2020” pēc juridiskā statusa
Līdz 2024. gada 31.janvārim Latvijas institūcijas programmā “Apvārsnis Eiropa” piedalījušās 955 projektu pieteikumos, iesniedzot 937 “Atbilstošus” (eligible) projektus. No 955 iesniegtajiem projektu pieteikumiem 551 projekti saņēma virssliekšņa vērtējumu (above theshold) un 386 bija novērtēti zem sliekšņa (below treshold). Latvijas dalību skaits iesniegtajos projektu pieteikumos ir 1257, bet dalību skaits finansētajos projektos – 259, no tiem 244 ir partneri un 15 ir koordinatori. Eiropas Komisija finansējusi 208 projektus kopā par 62,03 milj. euro jeb 21,78% Latvijas iesniegto projektu. Tātad apmēram katru ceturto iesniegto projektu (e-CORDA dati uz 31.01.2024.; pārskats pieejams: https://www.lzp.gov.lv/lv/atbalstitie-projekti-2).
Līdz ar to, lai arī turpmāk Latvijā īstenotu augstas kvalitātes un starptautiski atzītu pētniecību, t.sk. augstas pievienotās vērtības tehnoloģijas, produktus un pakalpojumus, kas ir konkurētspējīgi un pieprasīti Eiropas un pasaules tirgos, kā arī veicinātu finansējuma īpatsvara pētniecībai un attīstībai pieaugumu līdz vismaz 1,5 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) un zinātniskās institūcijas piesaistītu programmas “Apvārsnis Eiropa” finansējumu 150 milj. euro līdz programmas “Apvārsnis Eiropa” noslēgumam, Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.–2027. gadam ietvaros jāturpina sniegt atbalstu zinātniskajām institūcijām kvalitatīvu programmas “Apvārsnis Eiropa” projektu pieteikumu izstrādei, dalības nodrošināšanai ERIC konsorcijos un ESFRI platformās, sadarbības pasākumu īstenošanai kvantu skaitļošanas jomā un citās starptautiskās pētniecības un attīstības sadarbības iniciatīvās.
Šo problēmu palīdzēs risināt Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.–2027. gadam 1. politikas mērķa “Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību” 1.1. prioritātes “Pētniecība un prasmes” 1.1.1. specifiskā atbalsta mērķa “Pētniecības un inovāciju kapacitātes stiprināšana un progresīvu tehnoloģiju ieviešana kopējā P&A sistēmā” 1.1.1.5. pasākuma trešā projektu iesniegumu atlases kārta.
1.1.1.5. pasākuma (2014-2020) otrās kārtas ietvaros atbalsts tika piešķirts 18 zinātniskajām institūcijām, paredzot, ka projektu ietvaros no Eiropas Reģionālā attīstības fonda (turpmāk – ERAF) tiks atbalstīti un virs kvalitātes sliekšņa novērtēti ne mazāk kā 458 programmas “Apvārsnis 2020” un programmas “Apvārsnis Eiropa” projektu pieteikumi, īstenots Latvijas Nacionālās partnerības plāns dalībai astoņos ERIC konsorcijos, īstenots Eiropas Kodolpētniecības organizācijas (CERN) Latvijas Nacionālā kontaktpunkta rīcības plāns, īstenots rīcības plāns sadarbības nodrošināšanai kvantu skaitļošanas jomā, kā arī sasniegti citi rādītāji. 1.1.1.5. pasākuma (2014-2020) projektu īstenošana ir noslēgusies 2023. gada 30. novembrī.
1.1.1.5. pasākuma (2014-2020) ietvaros zinātnisko institūciju īstenotās darbības un aktivitātes ir veicinājušas Latvijas zinātnes integrāciju Eiropas Savienības un pasaules pētniecības telpā, kā arī veicinājušas Latvijas pārstāvēto institūciju dalību programmā “Apvārsnis 2020” un Eiropas sadarbības programmās zinātnes un tehniskās pētniecības jomās.
2023. gadā tika veikts pētījums “Latvijas dalības izvērtējums programmā “Apvārsnis 2020”” (pieejams: https://www.lzp.gov.lv/lv/media/2856/download?attachment), kura ietvaros secināts, ka ir krietni palielinājusies Latvijas institūciju aktivitāte un sekmība programmā “Apvārsnis 2020”, t.sk. piesaistot ievērojamu finansējuma apjomu. Par lielāku Latvijas dalībnieku aktivitāti programmā “Apvārsnis 2020” ietvaros liecina arī salīdzinoši augstāks īpatsvars projektiem, kuros Latvijas dalībnieki ir koordinatora lomā.
Augstāk minēto apliecina Latvijas institūciju programmā “Apvārsnis 2020” atbalstīto projektu skaita palielināšanās par 196 projektiem jeb 82 % un piesaistītā Eiropas Komisijas finansējuma pieaugums par 68 milj. euro jeb gandrīz 140 % salīdzinājumā ar Eiropas Savienības 7. Ietvarprogrammas rezultātiem. Savukārt salīdzinot sekmības rādītāju (aprēķinot pieprasīto un saņemto finansējumu) ar kaimiņvalstīm: Latvijai tas ir 8,5%, Somijai – 9,6%, Igaunijai – 9,1%, Slovēnijai – 7,9%, Lietuvai 6,7%.
Latvijas dalības programmā “Apvārsnis 2020” un iepriekšējās Ietvarprogrammās
5.IP (1999-2002) | 6.IP (2002-2006) | 7.IP (2007-2013) | “Apvārsnis 2020”(2014-2020) | |
Projektu pieteikumi (skaits) | 667 | 1027 | 1127 | 2790 |
Dalību skaits projektu pieteikumos (skaits) | 776 | 1206 | 1424 | 3480 |
Atbalstītie projekti (skaits) | 178 | 217 | 240 | 436 |
Dalību skaits atbalstītajos projektos (skaits) | 204 | 258 | 337 | 543 |
Sekmība (%) | 26.7 | 21.1 | 21.3 | 14.16 |
EK finansējums (EUR, miljoni) | 14.6 | 21.6 | 49.04 | 116.8 |
Tabulā zemāk iekļauta informācija par pirmajām desmit Latvijas institūcijām pēc piešķirtā finansējuma apjoma programmā “Apvārsnis 2020”. Līderis ir Rīgas Tehniskā universitāte ar 14,72 milj. euro, piedaloties 37 projektos, kam seko Latvijas Universitātes Cietvielu fizikas institūts ar 13,85 milj. euro un Latvijas Universitāte ar 10,04 milj. euro.
Pirmās desmit Latvijas institūcijas pēc piešķirtā finansējuma apjoma
Organizācijas nosaukums (EK datubāzē) | EK finansējums, EUR | Dalību skaits |
RIGAS TEHNISKA UNIVERSITATE | € 14 727 330,91 | 37 |
LATVIJAS UNIVERSITATES CIETVIELU FIZIKAS INSTITUTS | € 13 852 696,48 | 5 |
LATVIJAS UNIVERSITATE | € 10 041 000,82 | 49 |
LATVIJAS FINIERIS A/S | € 7 825 531,11 | 1 |
LATVIJAS ORGANISKAS SINTEZES INSTITUTS | € 6 262 573,79 | 18 |
VALSTS IZGLITIBAS ATTISTIBAS AGENTURA | € 5 888 252,83 | 48 |
RIGAS STRADINA UNIVERSITATE | € 3 564 854,87 | 13 |
TILDE SIA | € 3 176 091,38 | 15 |
NODIBINAJUMS BALTIC STUDIES CENTRE | € 2 911 499,25 | 8 |
ELEKTRONIKAS UN DATORZINATNU INSTITUTS | € 2 231 260,99 | 16 |
Programmā “Apvārsnis 2020” ir piecas dalībnieku grupas pēc juridiskā statusa – augstākās izglītības institūcijas, pētniecības institūcijas, uzņēmumi, valsts un pašvaldību institūcijas un grupa “citi”. Lielākais dalību skaits starp Latvijas institūcijām bija augstākās izglītības institūcijām, veidojot 40,2 % no kopējā piešķirtā finansējuma īpatsvara (skat. tabulu zemāk).
Latvijas institūciju dalības programmā “Apvārsnis 2020” pēc juridiskā statusa
Institūcijas tips | Finansēto dalību skaits | EK finansējums, milj. EUR | Īpatsvars, % |
Augstākās izglītības institūcijas | 140 | 46,89 | 40,2% |
Uzņēmumi | 123 | 32,91 | 28,2% |
Valsts un pašvaldību institūcijas | 119 | 13,22 | 11,3% |
Pētniecības institūcijas | 98 | 16,40 | 14,0% |
Citi | 63 | 7,40 | 6,3% |
Kopā | 543 | 116,82 | 100% |
Līdz 2024. gada 31.janvārim Latvijas institūcijas programmā “Apvārsnis Eiropa” piedalījušās 955 projektu pieteikumos, iesniedzot 937 “Atbilstošus” (eligible) projektus. No 955 iesniegtajiem projektu pieteikumiem 551 projekti saņēma virssliekšņa vērtējumu (above theshold) un 386 bija novērtēti zem sliekšņa (below treshold). Latvijas dalību skaits iesniegtajos projektu pieteikumos ir 1257, bet dalību skaits finansētajos projektos – 259, no tiem 244 ir partneri un 15 ir koordinatori. Eiropas Komisija finansējusi 208 projektus kopā par 62,03 milj. euro jeb 21,78% Latvijas iesniegto projektu. Tātad apmēram katru ceturto iesniegto projektu (e-CORDA dati uz 31.01.2024.; pārskats pieejams: https://www.lzp.gov.lv/lv/atbalstitie-projekti-2).
Līdz ar to, lai arī turpmāk Latvijā īstenotu augstas kvalitātes un starptautiski atzītu pētniecību, t.sk. augstas pievienotās vērtības tehnoloģijas, produktus un pakalpojumus, kas ir konkurētspējīgi un pieprasīti Eiropas un pasaules tirgos, kā arī veicinātu finansējuma īpatsvara pētniecībai un attīstībai pieaugumu līdz vismaz 1,5 % no iekšzemes kopprodukta (IKP) un zinātniskās institūcijas piesaistītu programmas “Apvārsnis Eiropa” finansējumu 150 milj. euro līdz programmas “Apvārsnis Eiropa” noslēgumam, Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.–2027. gadam ietvaros jāturpina sniegt atbalstu zinātniskajām institūcijām kvalitatīvu programmas “Apvārsnis Eiropa” projektu pieteikumu izstrādei, dalības nodrošināšanai ERIC konsorcijos un ESFRI platformās, sadarbības pasākumu īstenošanai kvantu skaitļošanas jomā un citās starptautiskās pētniecības un attīstības sadarbības iniciatīvās.
Šo problēmu palīdzēs risināt Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.–2027. gadam 1. politikas mērķa “Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību” 1.1. prioritātes “Pētniecība un prasmes” 1.1.1. specifiskā atbalsta mērķa “Pētniecības un inovāciju kapacitātes stiprināšana un progresīvu tehnoloģiju ieviešana kopējā P&A sistēmā” 1.1.1.5. pasākuma trešā projektu iesniegumu atlases kārta.
Risinājuma apraksts
1.1.1.5. pasākums, tai skaitā trešā projektu iesniegumu atlases kārta, ir vērsta uz 2021.–2027. gada plānošanas perioda plānošanas dokumentos noteikto politikas mērķu sasniegšanu. 1.1.1.5. pasākuma mērķis atbilst:
1) NAP2027 prioritātes “Zināšanas un prasmes personības un valsts izaugsmei” rīcības virzienam “Zinātne sabiedrības attīstībai, tautsaimniecības izaugsmei un drošībai” un nodrošinās virzību uz mērķi “Zinātnes izcilība sabiedrības attīstībai, tautsaimniecības izaugsmei un drošībai”, kā arī veicinās NAP2027 indikatora “Finansējuma īpatsvars pētniecībai un attīstībai, % no IKP” un "Starptautiskās citējamības datubāzē Scopus iekļauto Latvijas autoru zinātnisko publikāciju skaits gadā" mērķa vērtības sasniegšanu;
2) ZTAIP2027 rīcības virziena “Starptautiskā mobilitāte, izcilības piesaiste un sadarbība” uzdevumam “Palielināt Latvijas dalību starptautiskās pētniecības un inovācijas programmās un iniciatīvās”, uzdevumam “Attīstīt sadarbību augstākajā izglītībā, pētniecībā un inovācijā starp Baltijas valstīm un Baltijas jūras reģiona valstīm”.
Līdz ar to 1.1.1.5. pasākums, tai skaitā trešā projektu iesniegumu atlases kārta, sekmēs ZTAIP2027 noteiktā 1.politikas rezultāta „Attīstīta pētniecības izcilība, kapacitāte un starptautiskā sadarbība” 1.rādītāja “Finansējuma īpatsvars pētniecībai un attīstībai, % no IKP”, 3.rādītāja “Nodarbināto zinātnisko darbinieku īpatsvars (%) kopējā nodarbināto skaitā (PLE izteiksmē)” un 8. rādītāja „Latvijas dalību rādītājs Apvārsnis Eiropa programmā – finansēto projektu piesaistītā finansējuma apjoms (kumulatīvi), % no programmas kopējā apmēra” mērķa vērtības sasniegšanu.
Noteikumu projekts nosaka kārtību, kādā īsteno 1.1.1.5. pasākuma trešo kārtu, prasības projekta iesniedzējam, finansējuma saņēmējam un sadarbības partneriem, sasniedzamo mērķi un rādītājus, atbalstāmās darbības, izmaksu attiecināmības nosacījumus, vienkāršoto izmaksu piemērošanas nosacījumus, projekta īstenošanas nosacījumus, kā arī plānoto un pieejamo finansējuma apmēru.
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas mērķis ir veicināt starptautisko sadarbību pētniecības jomā un sasaisti ar RIS3 specializācijas jomu attīstīšanu, tajā skaitā palielinot zinātnisko institūciju dalību programmā "Apvārsnis Eiropa".
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas mērķa grupa ir zinātniskās institūcijas.
1.1.1.5. pasākuma trešajai kārtai plānotais un pieejamais kopējais attiecināmais finansējums ir 15 780 000 euro, tai skaitā ERAF finansējums 13 413 000 euro un valsts budžeta līdzfinansējums – 2 367 000 euro. 1.1.1.5. pasākuma trešajai kārtai nav plānots elastības finansējums, tas plānots 1.1.1.5. pasākuma otrās kārtas ietvaros.
Maksimālais attiecināmais ERAF finansējuma apmērs nepārsniedz 85 procentus no projekta kopējā attiecināmā finansējuma.
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas ietvaros ERAF finansējumu piešķir granta veidā.
1.1.1.5. pasākuma trešā kārta tiks īstenota ierobežotas projektu iesniegumu atlases veidā. Projekta iesniedzēji ir:
1) Daugavpils Universitāte ar sadarbības partneri projekta īstenošanā – Daugavpils Universitātes aģentūru "Latvijas Hidroekoloģijas institūts";
2) Elektronikas un datorzinātņu institūts ar sadarbības partneri projekta īstenošanā – Fizikālās enerģētikas institūtu;
3) Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs;
4) Latvijas Biozinātņu un tehnoloģiju universitāte ar sadarbības partneriem projekta īstenošanā – Agroresursu un ekonomikas institūtu un Dārzkopības institūtu;
5) Latvijas Kultūras akadēmija ar sadarbības partneriem projekta īstenošanā – Latvijas Mākslas akadēmiju un Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmiju;
6) Latvijas Organiskās sintēzes institūts;
7) Latvijas Universitāte ar sadarbības partneriem projekta īstenošanā – Latvijas Universitātes Matemātikas un informātikas institūtu, Latvijas Universitātes Literatūras, folkloras un mākslas institūtu, Latvijas Universitātes Cietvielu fizikas institūtu un Banku augstskolu;
8) Latvijas Valsts koksnes ķīmijas institūts;
9) Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava";
10) Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts "BIOR";
11) Rīgas Stradiņa universitāte ar sadarbības partneri projekta īstenošanā – Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmiju;
12) Rīgas Tehniskā universitāte ar sadarbības partneri projekta īstenošanā – Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmiju;
13) Ventspils Augstskola;
14) Vidzemes Augstskola.
Noteikumu projektā noteikto projekta iesniedzēju un to sadarbības partneru izvēle balstās uz sekojošiem principiem:
1. Tā kā 1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas mērķis ir veicināt starptautisko sadarbību pētniecības jomā un sasaisti ar RIS3 specializācijas jomu attīstīšanu, galvenais izvēles kritērijs ir zinātniskās institūcijas zinātniski pētnieciskā kapacitāte, kuras rādītājs ir saņemtais vērtējums 2019. gada zinātnisko institūciju starptautiskajā izvērtējumā (turpmāk – ZISI). Projekta iesniedzēji var būt tikai tās institūcijas, kas ZISI vērtējumā ir saņēmušas vērtējumu vismaz 3, bet pārējās institūcijas, kas saņēmušas zemāku vērtējumu, var iesaistīties kā projekta sadarbības partneri – attiecas uz Banku augstskolu, Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmiju, Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmiju un Fizikālās enerģētikas institūtu (minētās institūcijas ir sadarbības partneri tām institūcijām, ar kurām tās plānots apvienot reorganizācijas ietvaros).
2. Nepārklāšanās ar līdzīga veida atbalsta investīcijām mērķa grupai. 1.atbalstāmā darbība "atbalsts programmas "Apvārsnis Eiropa" un programmas 10. IP apakšprogrammu konkursos iesniegta un virs kvalitātes sliekšņa novērtēta projekta pieteikuma sagatavošana" tiek īstenota arī 1.1.1.5. pasākuma pirmajā kārtā zinātniskajām institūcijām, kas ir biedrības un nodibinājumi. Savukārt Ekonomikas ministrijas pārziņā esošie pasākumi paredz līdzīgu atbalstu zinātniskajām institūcijām – komersantiem (Latvijas Atveseļošanas un noturības mehānisma plāna 5.1. reformu un investīciju virziena "Produktivitātes paaugstināšana caur investīciju apjoma palielināšanu P&A" 5.1.1.r. reformas "Inovāciju pārvaldība un privāto P&A investīciju motivācija" 5.1.1.2.i. investīcijas "Atbalsta instruments pētniecībai un internacionalizācijai" trešās kārtas ietvaros un Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.–2027. gadam 1.2.1. specifiskā atbalsta mērķa "Pētniecības un inovāciju kapacitātes stiprināšana un progresīvu tehnoloģiju ieviešana uzņēmumiem" 1.2.1.1. pasākuma “Atbalsts jaunu produktu attīstībai un internacionalizācijai” otrās kārtas ietvaros). Līdz ar to 1.1.1.5. pasākuma trešajā kārtā atbalsts tiek sniegts valsts zinātniskajām institūcijām – valsts augstskolām un valsts zinātniskajiem institūtiem, tādējādi nodrošinot investīciju nepārklāšanos.
3. Ņemot vērā, ka atsevišķām zinātniskajām institūcijām aprēķinātais finansējums projekta īstenošanai ir relatīvi neliels, lai racionālāk izmantotu 1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas finansējumu un nesadrumstalotu pasākumu vairākos mazos projektos, paredzēts, ka Latvijas Mākslas akadēmija, Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmija īstenos projektu kopīgi ar Latvijas Kultūras akadēmiju.
4. Valsts augstskolas zinātniskie institūti – atvasinātas publiskas personas tiek iesaistīti kā projekta sadarbības partneri. Latvijas Universitātes Matemātikas un informātikas institūts, Latvijas Universitātes Literatūras, folkloras un mākslas institūts, Latvijas Universitātes Cietvielu fizikas institūts kā Latvijas Universitātes projekta sadarbības partneri, Agroresursu un ekonomikas institūts un Dārzkopības institūts kā Latvijas Biozinātņu un tehnoloģiju universitātes projekta sadarbības partneri, kā arī Daugavpils Universitātes aģentūra "Latvijas Hidroekoloģijas institūts" kā Daugavpils Universitātes projekta sadarbības partneris.
Sadarbības partneri īstenos 1.atbalstāmo darbību un 3.atbalstāmo darbību (attiecināms uz Latvijas Universitātes projekta sadarbības partneriem - Latvijas Universitātes Matemātikas un informātikas institūtu un Latvijas Universitātes Literatūras, folkloras un mākslas institūtu).
Pēc projekta iesnieguma apstiprināšanas finansējuma saņēmējs ar katru sadarbības partneri slēgs sadarbības līgumu atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas nosaka kārtību, kādā Eiropas Savienības fondu vadībā iesaistītās institūcijas nodrošina šo fondu ieviešanu 2021.–2027. gada plānošanas periodā.
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas finansējums un sasniedzamie nacionālie rādītāji
Katram projekta iesniedzējam pieejamais kopējais attiecināmais finansējums noteikts atbilstoši projektā plānotajām atbalstāmajām darbībām un tām nepieciešamajam finansējumam (detalizētu finansējuma aprēķinu sk. anotācijas pielikumā). 1.atbalstāmās darbības īstenošanai nepieciešamais finansējums katram projekta iesniedzējam noteikts, pamatojoties uz zinātniskās institūcijas pētniecisko kapacitāti, ņemot vērā piešķirto zinātnes bāzes finansējumu 2024. gadā projekta iesniedzējam un tā projekta sadarbības partneriem (veido 50 % no aprēķinātā finansējuma), kā arī virssliekšņa novērtēto projektu pieteikumu skaitu programmā “Apvārsnis 2020” un programmā “Apvārsnis Eiropa” līdz 2024.gada 31.janvārim gan projekta iesniedzējam, gan tā projekta sadarbības partneriem (veido 50 % no aprēķinātā finansējuma). Rīgas Tehniskajai universitātei aprēķinos ņemti vērā arī Liepājas Universitātes dati, ņemot vērā tās apvienošanos ar Rīgas Tehnisko universitāti no 01.03.2024.
Atbilstoši aprēķinātajam finansējumam tiek noteikts katrā projektā sasniedzamais nacionālais rādītājs – "ERAF atbalstīti un virs kvalitātes sliekšņa novērtēti programmas “Apvārsnis Eiropa” un programmas 10. IP projektu pieteikumi". Noteikumu projektā noteikta minimālā sasniedzamā rādītāja vērtība, kas iegūta aprēķināto finansējumu dalot ar IZM aprēķināto vienas vienības izmaksu likmi viena programmas "Apvārsnis Eiropa" projekta pieteikuma sagatavošanai, ja zinātniskā institūcija ir projekta pieteikuma koordinators (ind. 13 000 euro).
2., 3. un 5.atbalstāmās darbības īstenošanai finansējums noteikts 40 000 euro apmērā par vienu gadu katras atbalstāmās darbības īstenošanai, finansējumu plānojot ind. 4,5 gadiem (detalizētu finansējuma aprēķinu sk. anotācijas pielikumā).
1.1.1.5.pasākuma trešās kārtas ietvaros plānotas šādas atbalstāmās darbības:
1) atbalsts programmas "Apvārsnis Eiropa" un programmas 10. IP apakšprogrammu konkursos iesniegta un virs kvalitātes sliekšņa novērtēta projekta pieteikuma sagatavošanai;
2) EMBL Latvijas nacionālā kontaktpunkta darbības nodrošināšana;
3) dalības nodrošināšana ERIC konsorcijos un ESFRI platformās;
4) Latvijas Republikas valdības un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta saprašanās memoranda īstenošana;
5) sadarbības pasākumu īstenošana kvantu skaitļošanas jomā starp Latvijas Universitāti un Kvantu programmatūras pētniecības centru (Nīderlande), un Parīzes Kvantu skaitļošanas centru (Francija);
6) komunikācijas un vizuālās identitātes prasību nodrošināšanas pasākumi.
1.atbalstāmā darbība – atbalsts programmas "Apvārsnis Eiropa" un programmas 10. IP apakšprogrammu konkursos iesniegta un virs kvalitātes sliekšņa novērtēta projekta pieteikuma sagatavošanai.
Atbalsts plānots programmas "Apvārsnis Eiropa" un programmas 10. IP apakšprogrammu konkursos iesniegta un virs kvalitātes sliekšņa novērtēta projekta pieteikuma (turpmāk – projekta pieteikums) sagatavošanai projekta pieteikuma izstrādātājam, ja projekta pieteikuma izstrādātājs ir programmas “Apvārsnis Eiropa” vai 10. IP projekta pieteikuma koordinators vairāku labuma guvēju projektā vai projekta pieteikuma izstrādātājs ir programmas “Apvārsnis Eiropa” vai 10. IP projekta pieteikuma partneris konsorcija projektā (t.sk. projekta pieteikuma koordinators viena labuma guvēja projektā). Šo darbību īstenos visi finansējuma saņēmēji un sadarbības partneri. Minēto atbalstu plānots sniegt atbilstoši IZM izstrādātajai vienkāršoto izmaksu metodikai viena programmas “Apvārsnis Eiropa” virs kvalitātes sliekšņa novērtēta projekta pieteikuma sagatavošanai (metodikas projekts paredz divas vienas vienības izmaksu likmes - projekta pieteikuma koordinatoram 13 000 euro, projekta pieteikuma partnerim konsorcija projektā 7 000 euro, metodikas projekts ir saskaņošanas procesā).
Šī darbība ir nepieciešama, lai nodrošinātu kvalitatīvu projektu pieteikumu skaita palielināšanu, jo nepalielinot projektu pieteikumu skaitu, nav iespējams izpildīt programmas “Apvārsnis Eiropa” finansējuma piesaistes mērķi (150 milj. euro līdz programmas “Apvārsnis Eiropa” noslēgumam).
Atbalstāmās darbības īstenošanai tiek plānots finansējums indikatīvi 12,4 milj. euro.
2.atbalstāmā darbība – EMBL Latvijas nacionālā kontaktpunkta darbības nodrošināšana.
Latvija pievienojās EMBL 2023. gadā. EMBL Latvijas nacionālais kontaktpunkts ir nepieciešams visai šīs jomas ekosistēmai, jo EMBL sistēma ir sarežģīta, kurā ir grūti orientēties. EMBL nacionālā kontaktpunkta darbība ir iekļauta valdības rīcības plānā – pasākums Nr. 23.10. paredz nostiprināt Latvijas pozīciju pētnieciskajā, izglītības un inovāciju starptautiskajā telpā, tostarp nodrošināt EMBL nacionālā kontaktpunkta darbību, lai nodrošinātu maksimāli efektīvu darbību EMBL un EMBC dalībvalsts statusā, īstenot nacionālo partnerības plānu.
EMBL veicina sadarbību starp Eiropas valstīm fundamentālajos pētījumos, progresīvu instrumentu izstrādē un progresīvā mācīšanā molekulārās bioloģijas jomā, kā arī citās ar to būtiski saistītās pētniecības jomās, un šajā nolūkā koncentrē savas darbības uz darbu, ko valsts iestādēs parasti neveic vai ko valsts iestādes nespēj viegli paveikt. EMBL eksperimentālā un teorētiskā darba rezultāti tiek publicēti vai citādi padarīti vispārēji pieejami. EMBL sniegs iespēju Latvijas zinātniekiem sadarbībā ar citiem ar EMBL sadarbībā esošiem zinātniekiem sagatavot un iesniegt publikācijas un kopīgus projektus. EMBL būs centrālā infrastruktūra, kas nodrošinās Latvijas biomedicīnas sektoram piekļuvi resursiem. EMBL izstrādās jaunas tehnoloģijas un sniegs Latvijas zinātniekiem iespēju ar tām iepazīties.
EMBL nacionālā kontaktpunkta darbību nodrošinās Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs. EMBL nacionālais kontaktpunkts sniegs informāciju Latvijas pētniecības sektoram par iespējām sadarboties ar EMBL un tās partnerorganizācijām, kā arī aktīvi nodrošinās Latvijas pētnieku piekļuvi EMBL resursiem, nodrošinās Latvijas zinātniekiem darba un stažēšanās iespējas EMBL (tiks segti ārvalstu komandējumi). EMBL nacionālā kontaktpunkta personāls piedalīsies EMBL rīkotajos informatīvajos pasākumos, lai būtu informēts par visām EMBL un tās partnerorganizāciju sniegtajām iespējām, rīkos seminārus un sniegs konsultācijas Latvijā.
Atbalstāmās darbības īstenošanai tiek plānots finansējums indikatīvi 0,18 milj. euro.
3.atbalstāmā darbība – dalības nodrošināšana ERIC konsorcijos un ESFRI platformās.
Šo darbību plānots īstenot atbilstoši informatīvajam ziņojumam "Par Latvijas dalības aktualizāciju Eiropas pētniecības infrastruktūru stratēģijas foruma (ESFRI) Eiropas pētniecības infrastruktūru Ceļa kartes pētniecības infrastruktūrās un Eiropas pētniecības infrastruktūru konsorcijos" (sk. https://tapportals.mk.gov.lv/legal_acts/1e56c12c-8718-4111-bec6-7142a65a0d94#), kurā norādīta Latvijas pašreizējā un plānotā dalība ESFRI/ ERIC konsorcijos, tai skaitā, kura zinātniskā institūcija veic/veiks Latvijas kontaktinstitūcijas funkcijas.
Darbība ir iekļauta valdības rīcības plānā – pasākums Nr. 23.10. paredz nostiprināt Latvijas pozīciju pētnieciskajā, izglītības un inovāciju starptautiskajā telpā, tostarp nodrošināt nacionālo partnerības plānu realizāciju dalībai ERIC konsorcijos vai ESFRI platformās Latvijai nozīmīgās nozarēs RIS3 konkurētspējas stiprināšanai.
Šo atbalstāmo darbību īstenos – Daugavpils Universitāte, Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs, Latvijas Organiskās sintēzes institūts, Latvijas Universitāte, Latvijas Universitātes Literatūras, folkloras un mākslas institūts, Latvijas Universitātes Matemātikas un informātikas institūts, Rīgas Stradiņa universitāte, Rīgas Tehniskā universitāte un Ventspils Augstskola.
Atbalstāmās darbības ietvaros plānots atbalsts dalībai ESFRI/ERIC konsorcija darbībā (kopīgie pasākumi) – standartu, metožu, atbalsta materiālu izstrāde, kopīgo datu bāžu informācijas aktualizācija un papildināšana, pakalpojumu informācijas aktualizācija. Latvijas kontaktinstitūcijas (nacionālā mezgla) aktivitātes ietvers atbalstu Latvijas infrastruktūru integrācijai ar citu valstu infrastruktūrām, lietotāju atbalstam Latvijā un ārvalstīs, pakalpojumu pakešu attīstībai un informācijas izplatīšanai, izmantojot centralizētās sistēmas un datu bāzes, nacionālos tīmekļa resursus. Latvijā plānoti pasākumi lietotājiem, tai skaitā pieaicinot ārvalstu ekspertus. Atbalsts infrastruktūru attīstībai Latvijā, izmantojot ESFRI/ERIC konsorcija centralizētos resursus un kompetenci.
Atbalstāmās darbības īstenošanai tiek plānots finansējums indikatīvi 2,7 milj. euro.
4.atbalstāmā darbība – Latvijas Republikas valdības un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta saprašanās memoranda īstenošana.
Latvijas Republikas valdība un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (turpmāk - EIT) 2021. gadā ir noslēdzis saprašanās memorandu. IZM saprašanās memoranda rīcības plāna ieviešanu ir deleģējusi valsts zinātniskai institūcijai – atvasinātai publiskai personai, Rīgas Tehniskajai universitātei. Darbība nepieciešama, lai atbalstītu potenciālu starptautiskās sadarbības zinātnes un inovācijas jomās, kā arī veicinātu lielāku EIT finansējuma piesaisti. Darbības ietvaros plānots organizēt konferences par Latvijas dalību, pasākumus augstskolu un zinātnisko institūtu iesaistes veicināšanai, sadarbībai ar zināšanu un inovāciju kopienām (Knowledge and Innovation Communities – (KIC)), sadarbībai ar EIT nacionālo kontaktpunktu un EIT sekretāru.
Atbalstāmās darbības īstenošanai tiek plānots finansējums indikatīvi 0,3 milj. euro.
5.atbalstāmā darbība – sadarbības pasākumu īstenošana kvantu skaitļošanas jomā starp Latvijas Universitāti un Kvantu programmatūras pētniecības centru (Nīderlande), un Parīzes Kvantu skaitļošanas centru (Francija).
Latvija un vēl 17 Eiropas Savienības (ES) dalībvalstis ir parakstījušas deklarāciju par kvantu tehnoloģijām, atzīstot kvantu tehnoloģiju stratēģisko nozīmi ES zinātniskajā un rūpnieciskajā konkurētspējā un apņemoties sadarboties pasaules klases kvantu tehnoloģiju ekosistēmas izveidē visā Eiropā.
Sadarbības nodrošināšanai kvantu skaitļošanas jomā ar Kvantu programmatūras pētniecības centru un Parīzes Kvantu skaitļošanas centru nepieciešamas zinātnieku sadarbības vizītes kopējai pētniecībai. Kvantu programmatūras pētniecības centra un Parīzes Kvantu skaitļošanas centra pētnieku īsi lekciju kursi Latvijas Universitātē.
Sadarbības tīklu veidošana ar ārpus Latvijas strādājošajiem latviešu zinātniekiem, iedrošinot viņus atgriezties Latvijā vai veidojot sadarbību, kurā viņi ar savu pieredzi palīdz jaunajiem Latvijas zinātniekiem iekļauties starptautiskajā ideju apritē ir nozīmīgs instruments RIS3 specializācijas jomu attīstīšanai.
Atbalstāmās darbības īstenošanai tiek plānots finansējums indikatīvi 0,18 milj. euro.
6.atbalstāmā darbība – komunikācijas un vizuālās identitātes prasību nodrošināšanas pasākumi.
Minētos pasākumus finansējuma saņēmējs nodrošina saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulas (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (turpmāk – Regula Nr.2021/1060) 47. un 50. pantu un normatīvajiem aktiem, kas nosaka kārtību, kādā Eiropas Savienības fondu vadībā iesaistītās institūcijas nodrošina šo fondu ieviešanu 2021.–2027.gada plānošanas periodā, kā arī ievērojot Eiropas Savienības fondu 2021.–2027. gada plānošanas perioda un Atveseļošanas fonda komunikācijas un dizaina vadlīnijas.
Projekta iesniedzējs projekta iesniegumam pielikumā pievieno:
1) ERIC konsorcija (tai skaitā ESFRI platformas, kura atrodas ERIC izveides procesā) Latvijas Nacionālās partnerības plānu nacionālā konsorcija izveidei, paplašināšanai un darbībai, ietverot nacionālā līmenī sasniedzamos rezultātus, kas atbilst starptautiskā ERIC konsorcija prasībām, un plānu saskaņojot ar plānā ietvertajiem nacionālajiem partneriem un IZM kā nozares ministriju – attiecas uz Daugavpils Universitāti, Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centru, Latvijas Organiskās sintēzes institūtu, Latvijas Universitāti, Rīgas Stradiņa universitāti, Rīgas Tehnisko universitāti un Ventspils Augstskolu.
2) EMBL Latvijas Nacionālā kontaktpunkta rīcības plānu, kas saskaņots ar IZM kā nozares ministriju – attiecas uz Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centru;
3) Latvijas Republikas valdības un EIT saprašanās memoranda īstenošanas rīcības plānu, kas saskaņots ar IZM kā nozares ministriju – attiecas uz Rīgas Tehnisko universitāti;
4) rīcības plānu sadarbības nodrošināšanai kvantu skaitļošanas jomā ar Kvantu programmatūras pētniecības centru (Nīderlande) un Parīzes Kvantu skaitļošanas centru (Francija), kas saskaņots ar IZM kā nozares ministriju – attiecas uz Latvijas Universitāti.
1.1.1.5.pasākuma trešās kārtas ietvaros plānotas šādas tiešās attiecināmās izmaksas:
1) viena programmas "Apvārsnis Eiropa" projekta pieteikuma sagatavošanas izmaksas 1.atbalstāmās darbības īstenošanai atbilstoši atbildīgās iestādes apstiprinātajai vienkāršoto izmaksu metodikai, kas saskaņota ar vadošo iestādi. Minēto vienkāršoto izmaksu metodiku plānots apstiprināt līdz projektu iesniegumu iesniegšanas brīdim. Ja līdz projektu iesniegumu iesniegšanas brīdim vienkāršoto izmaksu metodika nebūs apstiprināta, projektu iesniegumu atlasē netiks veikta viena programmas "Apvārsnis Eiropa" projekta pieteikuma sagatavošanas izmaksu apmēra pamatotības analīze;
2) tiešās attiecināmās personāla izmaksas – projekta īstenošanā iesaistītā personāla atlīdzības izmaksas (izņemot virsstundas) 2., 3., 4. un 5. atbalstāmās darbības īstenošanai. Ja personāla iesaiste projektā ir nodrošināta saskaņā ar daļlaika attiecināmības principu, attiecināma ir ne mazāka kā 30 procentu noslodze;
3) jaunradītu darba vietu aprīkojuma (tai skaitā biroja mēbeļu un tehnikas, datorprogrammu un licences) iegādes vai nomas izmaksas, aprīkojuma uzturēšanas un remonta izmaksas vai esošo darba vietu atjaunošanas izmaksas, ja esošo darba vietu aprīkojums ir nolietojies un tiek norakstīts, ne vairāk kā 3000 euro vienai darba vietai visā projekta īstenošanas laikā, ja projekta īstenošanas personāls ir nodarbināts projektā uz darba līguma pamata. Ja personāls ir nodarbināts normālu darba laiku, darba vietas aprīkojuma iegādes vai nomas izmaksas ir attiecināmas 100 procentu apmērā. Ja projekta īstenošanas personāls ir nodarbināts nepilnu darba laiku vai daļlaiku, jaunradītas darba vietas aprīkojuma iegādes vai nomas izmaksas ir attiecināmas proporcionāli darba slodzes procentuālajam sadalījumam. Daļlaika izmaksu attiecināšanas gadījumā tiek ņemts vērā darbinieka iesaistes periods pret projekta kopējo īstenošanas ilgumu;
4) iekšzemes komandējumu un dienesta braucienu izmaksas projekta īstenošanas personālam 2., 3., 4. un 5. atbalstāmās darbības īstenošanai atbilstoši vadošās iestādes izstrādātajai metodikai "Vienas vienības izmaksu standarta likmes aprēķina un piemērošanas metodika iekšzemes komandējumu izmaksām darbības programmas "Izaugsme un nodarbinātība" un Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.–2027. gadam īstenošanai";
5) ārvalstu komandējumu izmaksas projekta īstenošanas personālam 2., 3., 4. un 5. atbalstāmās darbības īstenošanai un Latvijas zinātnisko institūciju deleģētajam zinātniskajam personālam 2.atbalstāmās darbības īstenošanai atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas nosaka kārtību, kādā atlīdzināmi ar komandējumiem saistītie izdevumi, ja tās ir skaidri saistāmas ar projekta rezultāta sasniegšanu;
6) izdales un informatīvo materiālu izmaksas par finansējuma saņēmēju (bukleti, uzlīmes, vizītkartes, plakāti, prezentācijas, video), ja to izgatavošana ir pamatota ar 2., 3., 4. un 5. atbalstāmās darbības īstenošanu un projekta mērķa sasniegšanu;
7) 2., 3., 4. un 5. atbalstāmās darbības nodrošināšanai nepieciešamo konferenču un semināru organizēšanas izmaksas (tai skaitā telpu un stendu īre, tehniskā aprīkojuma izmaksas, konferenču materiālu un izdales materiālu publicēšanas izmaksas, sakaru pakalpojumu izmaksas, dalībnieku piesaistes un reprezentācijas izmaksas, izmaksas horizontālā principa "Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana" darbību īstenošanai);
8) pakalpojumu izmaksas (tai skaitā piekļuve pētniecības infrastruktūrai) 2., 3., 4. un 5. atbalstāmās darbības īstenošanai.
Netiešās attiecināmās izmaksas plāno kā vienu izmaksu pozīciju, piemērojot netiešo izmaksu vienoto likmi 15 procentu apmērā no tiešajām attiecināmajām personāla izmaksām, kas radušās uz darba līguma pamata.
Ja projekta īstenošanas laikā atbildīgā iestāde vai vadošā iestāde izstrādā vienkāršoto izmaksu metodiku kādām no augstāk minētajām izmaksām, tām piemēro atbildīgās iestādes vai vadošās iestādes izstrādāto metodiku, atbilstoši metodikā noteiktajam spēkā stāšanās laikam un nosacījumiem.
Projekta vadībai un komunikācijas un vizuālās identitātes prasību nodrošināšanas pasākumiem nepieciešamās izmaksas finansējuma saņēmējs nodrošina no netiešajām attiecināmajām izmaksām vai no saviem līdzekļiem.
1.1.1.5. pasākuma trešajai kārtai ir noteikti šādi nacionālie rādītāji, kas ir jāsasniedz līdz 2029. gada 30. novembrim:
1) ERAF atbalstīti un virs kvalitātes sliekšņa novērtēti ne mazāk kā 955 programmas "Apvārsnis Eiropa" un programmas 10. IP projektu pieteikumi, kuru sadalījums pa projektu iesniedzējiem ir šāds:
a) Daugavpils Universitāte – vismaz 35;
b) Elektronikas un datorzinātņu institūts – vismaz 53;
c) Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs – vismaz 30;
d) Latvijas Biozinātņu un tehnoloģiju universitāte – vismaz 63;
e) Latvijas Kultūras akadēmija – vismaz 12;
f) Latvijas Organiskās sintēzes institūts – vismaz 101;
g) Latvijas Universitāte – vismaz 295;
h) Latvijas Valsts koksnes ķīmijas institūts – vismaz 26;
i) Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava" – vismaz 43;
j) Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts "BIOR" – vismaz 15;
k) Rīgas Stradiņa universitāte – vismaz 66;
l) Rīgas Tehniskā universitāte – vismaz 184;
m) Ventspils Augstskola – vismaz 16;
n) Vidzemes Augstskola – vismaz 16;
2) īstenoti Latvijas Nacionālās partnerības plāni dalībai 15 ERIC konsorcijos un ESFRI platformās:
a) Biobankas un biomolekulāro resursu pētniecības infrastruktūras konsorcijā (BBMRI-ERIC), kura nacionālais koordinators ir Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs;
b) Eiropas strukturālās bioloģijas integrētās infrastruktūras konsorcijā (INSTRUCT-ERIC), kura nacionālais koordinators ir Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs;
c) Eiropas infrastruktūras atvērtā skrīninga platformas ķīmiskajai bioloģijai konsorcijā (EU-OPENSCREEN-ERIC), kura nacionālais koordinators ir Latvijas Organiskās sintēzes institūts;
d) Eiropas augstākā līmeņa infrastruktūras pētniecības atklājumu praktiskai izmantošanai medicīnā konsorcijā (EATRIS-ERIC), kura nacionālais koordinators ir Rīgas Stradiņa universitāte;
e) Ļoti garas bāzes interferometrijas apvienotā institūta konsorcijā (JIV-ERIC), kura nacionālais koordinators ir Ventspils Augstskola;
f) Eiropas Sociālo pētījumu infrastruktūras konsorcijā (ESS-ERIC), kura nacionālais koordinators ir Latvijas Universitāte;
g) Vienotā Valodas resursu un tehnoloģiju infrastruktūras konsorcijā (CLARIN-ERIC), kura nacionālais koordinators ir Latvijas Universitātes sadarbības partneris – Latvijas Universitātes Matemātikas un informātikas institūts;
h) Mikrobioloģisko resursu pētniecības infrastruktūras platformas konsorcijā (MIRRI), kura nacionālais koordinators ir Latvijas Universitāte;
i) Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijā Veselības, novecošanās un pensionēšanās apsekojumam Eiropā (SHARE-ERIC), kura nacionālais koordinators ir Rīgas Stradiņa universitāte;
j) Eiropas dzīvības zinātņu infrastruktūras bioloģiskajai informācijai konsorcijā (ELIXIR), kura nacionālais koordinators ir Rīgas Stradiņa universitāte;
k) Eiropas integrētā ilgtermiņa ekosistēmu, kritisko apgabalu un socio-ekoloģisko sistēmu pētniecības infrastruktūras konsorcijā (eLTER), kura nacionālais koordinators ir Latvijas Universitāte;
l) Zemas frekvences antenu masīvu konsorcijā (LOFAR-ERIC), kura nacionālais koordinators ir Ventspils Augstskola;
m) e-infrastruktūras par bērnu kohortas pētījumiem par veselību, labbūtību un sekmēm konsorcijā (GUIDE/EuroCohort), kura nacionālais koordinators ir Daugavpils Universitāte;
n) Eiropas Modernās skaitļošanas partnerības konsorcijā (PRACE), kura nacionālais koordinators ir Rīgas Tehniskā universitāte;
o) Mākslas un humanitāro zinātņu digitālās pētniecības infrastruktūras konsorcijā (DARIAH ERIC), kura nacionālais koordinators ir Latvijas Universitātes sadarbības partneris – Latvijas Universitātes Literatūras, folkloras un mākslas institūts;
3) īstenots rīcības plāns sadarbības nodrošināšanai kvantu skaitļošanas jomā starp Latvijas Universitāti un Kvantu programmatūras pētniecības centru (Nīderlande), un Parīzes Kvantu skaitļošanas centru (Francija);
4) īstenots EMBL Latvijas Nacionālā kontaktpunkta rīcības plāns;
5) īstenots rīcības plāns Latvijas Republikas valdības un EIT saprašanās memoranda īstenošanai.
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas ietvaros Kohēzijas politikas fondu vadības informācijas sistēmā finansējuma saņēmējam jāuzkrāj dati par:
1) nacionālo rādītāju izpildi;
2) horizontālā principa "Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana" rādītāju "Sieviešu skaits atbalsta saņēmēju vidū";
3) šādiem RIS3 rādītājiem katrā no RIS3 jomām:
a) iesaistītais zinātniskais personāls (jaunie zinātnieki, maģistranti, doktoranti un doktora grāda pretendenti, skaits);
b) iesaistītais zinātniskais personāls (jaunie zinātnieki, maģistranti, doktoranti un doktora grāda pretendenti, pilna laika ekvivalents);
c) iesaistītais zinātnes tehniskais personāls (jaunie zinātnieki, maģistranti, doktoranti un doktora grāda pretendenti, skaits);
d) iesaistītais zinātnes tehniskais personāls (jaunie zinātnieki, maģistranti, doktoranti un doktora grāda pretendenti, pilna laika ekvivalents);
e) publikācijas – Web of Science un SCOPUS (tai skaitā sadarbībā ar industriju, skaits).
Finansējuma saņēmējs minēto informāciju iesniedz Kohēzijas politikas fondu vadības informācijas sistēmā kopā ar maksājuma pieprasījumu. Atbildību par uzkrāto nacionālo rādītāju un RIS3 rādītāju datu ticamību uzņemas finansējuma saņēmējs un sadarbības iestāde neveic šo datu pārbaudi (uzkrātie dati ir informatīvi un kalpo nozares vajadzībām).
Finansējuma saņēmējs un sadarbības partneris nodrošina projekta īstenošanas finanšu plūsmas un darbību veidu skaidru nodalīšanu no citu finansējuma saņēmēja un sadarbības partnera darbību finanšu plūsmām un darbību veidiem, tai skaitā novēršot dubultā finansējuma risku un pārklāšanos ar citiem valsts un ārvalstu finanšu instrumentiem.
Trešās kārtas ietvaros finansējuma saņēmējs īsteno projektu, kas nav saistīts ar saimnieciskās darbības veikšanu. Ar specifisko atbilstības kritēriju tiks izvērtēts, vai projekta iesniegums atbilst noteikumu projektā noteiktajiem nosacījumiem ar saimniecisku darbību nesaistītam projektam, lai tas nekvalificētos kā komercdarbības atbalsts, t.i., projektu īsteno pētniecības organizācija un projektā īsteno darbības, kurām nav saimnieciska rakstura.
Ja 1.1.1.5. pasākuma ietvaros īstenotais projekts kļūst par projektu, kurš ir saistīts ar saimniecisko darbību un kuram piešķirtais atbalsts kvalificējas kā komercdarbības atbalsts, projekta iesniedzējam vai sadarbības partnerim ir pienākums atmaksāt sadarbības iestādei projekta ietvaros saņemto nelikumīgo komercdarbības atbalstu kopā ar procentiem no līdzekļiem, kas ir brīvi no komercdarbības atbalsta, atbilstoši Komercdarbības atbalsta kontroles likuma IV vai V nodaļas nosacījumiem.
Ja projekta īstenošanas gaitā radies izmaksu sadārdzinājums, finansējuma saņēmējs sedz to no saviem līdzekļiem.
Publiskos iepirkumus finansējuma saņēmējs un sadarbības partneri veic atklātā, pārredzamā, nediskriminējošā un konkurenci nodrošinošā procedūrā saskaņā ar normatīvajiem aktiem publisko iepirkumu jomā, izvērtējot iespējas iepirkumiem piemērot sociāli atbildīgu publisko iepirkumu. Projekta ietvaros ir atbalstāma vides prasību un inovatīva risinājuma integrēšana preču un pakalpojuma iepirkumos (zaļais publiskais iepirkums un inovāciju publiskais iepirkums).
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas atbalstāmo darbību ietvaros ir attiecināms pievienotās vērtības nodoklis tiešajām attiecināmajām izmaksām atbilstoši Regulas 2021/1060 64. panta 1. punkta “c” apakšpunktā ietvertajiem nosacījumiem, ja tas nav atgūstams atbilstoši normatīvajiem aktiem nodokļu politikas jomā.
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas ietvaros finansējuma saņēmējam izmaksas ir attiecināmas no 1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas īstenošanas noteikumu spēkā stāšanās dienas, ja tās atbilst noteikumos minētajām izmaksu pozīcijām. Projekta sadarbības partneriem izmaksas ir attiecināmas pēc sadarbības līgumu noslēgšanas, bet ne agrāk kā no dienas, kad noslēgta vienošanās par projekta īstenošanu.
Finansējuma saņēmējs projekta īstenošanu plāno saskaņā ar vienošanos par projekta īstenošanu, kas noslēgta starp finansējuma saņēmēju un sadarbības iestādi, bet ne ilgāk kā līdz 2029. gada 30. novembrim.
Finansējuma saņēmējs savā tīmekļvietnē aktualizē informāciju par projekta īstenošanas gaitu, tiklīdz tā pieejama, bet ne retāk kā reizi trijos mēnešos.
Noteikumu projekts nosaka arī avansa piešķiršanas nosacījumus. Ja 1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas projekta īstenošanas laikā finansējuma saņēmējs paredz saņemt avansu, to var izmaksāt pa daļām. Pēc tam kad noslēgta vienošanās par projekta īstenošanu, sadarbības iestāde, pamatojoties uz finansējuma saņēmēja rakstisku avansa pieprasījumu, nodrošinās finansējuma saņēmējam avansa maksājumu atbilstoši normatīvajiem aktiem par valsts budžeta līdzekļu plānošanu Eiropas Savienības fondu projektu īstenošanai un maksājumu veikšanai 2021.-2027. gada plānošanas periodā.
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas ietvaros finansējuma saņēmējs un sadarbības partneris nodrošina interešu konflikta neesību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulas (ES, Euratom) Nr. 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, 61. panta un normatīvo aktu publisko iepirkumu jomā prasībām, kā arī paraksta interešu konflikta neesības apliecinājumu. Lai nodrošinātu šīs prasības izpildi, finansējuma saņēmējs izstrādās vai noteiks kārtību, kā tas pārliecināsies par interešu konflikta, krāpšanas un korupcijas risku neesamību, tostarp identificēs apstākļus, kuri izraisa vai var izraisīt interešu konfliktu un krāpšanas un korupcijas riskus, kas rada apdraudējumu vai kaitējumu projekta īstenošanā, noteiks veicamos pasākumus un izstrādās darbības plānu interešu konflikta un krāpšanas un korupcijas risku preventīvai novēršanai un gadījumiem, kad interešu konflikts, krāpšana vai korupcija ir atklāta.
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas ieviešanā tiks nodrošināta sinerģija un papildinātība, kā arī nepārklāšanās ar Eiropas Savienības fondu 2014.–2020. gada plānošanas perioda 1.1.1.5. pasākuma “Atbalsts starptautiskās sadarbības projektiem pētniecībā un inovācijās” (nepārklāšanās tiks nodrošināta laika ietvarā) un 1.1.1.5. pasākuma pirmās un otrās kārtas projektos īstenotajām darbībām.
1.1.1.5. pasākuma pirmajā kārtā projektu īsteno Latvijas Zinātnes padome, kur ir paredzēts atbalsts Nacionālā kontaktpunkta darbības nodrošināšanai, EURAXESS portāla popularizēšanas un informācijas aktualizēšanas pasākumiem, Latvijas zinātnes un inovāciju kopienas interešu pārstāvniecībai Briselē, Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta kontaktpunkta darbības nodrošināšanai, atbalsts pētniecības projektu iesniegumu izstrādei programmā “Apvārsnis Eiropa” un programmā 10. IP un NordForsk programmas projektu finansēšanai. 1.1.1.5. pasākuma pirmajā kārtā atbalsts programmas "Apvārsnis Eiropa" un programmas 10. IP apakšprogrammu konkursos iesniegta un virs kvalitātes sliekšņa novērtēta ar saimniecisku darbību nesaistīta projekta sagatavošanas finansēšanai paredzēts tikai biedrībām un nodibinājumiem, kuri ir Latvijas Republikas zinātnisko institūciju reģistrā reģistrētas zinātniskās institūcijas, tādējādi nodrošinot nepārklāšanos ar 1.1.1.5. pasākuma trešo kārtu, kur līdzīgs atbalsts ierobežotas projektu iesniegumu atlases veidā paredzēts konkrētām zinātniskajām institūcijām, kas nav biedrības un nodibinājumi.
Savukārt 1.1.1.5. pasākuma otrajā kārtā projektus īstenos Latvijas Republikas zinātnisko institūciju reģistrā reģistrētas zinātniskās institūcijas, Eiropas zinātnieku nakts apakšprogrammas ietvaros projekta iesniedzējs var būt arī Latvijas Zinātnes padome. Otrajā atlases kārtā atbalsts paredzēts programmas "Apvārsnis Eiropa" un programmas 10. IP virs kvalitātes sliekšņa novērtētu, bet finansējumu nesaņēmušu projektu finansēšanai, kas nav plānots 1.1.1.5. pasākuma trešajā kārtā.
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas investīcijām būs netieša ietekme uz horizontālo principu „Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana”. Savukārt uz horizontālajiem principiem „Klimatdrošināšana”, “Energoefektivitāte pirmajā vietā” un “Nenodarīt būtisku kaitējumu” 1.1.1.5. pasākuma trešajai kārtai nav ietekmes.
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas ERAF investīcijām piemērots 9. intervences kods, 10. intervences kods, 11. intervences kods un 12. intervences kods atbilstoši Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmai 2021.–2027. gadam. ERAF finansējums 9. intervences kodā – 670 650 euro, 10. intervences kodā – 670 650 euro, 11. intervences kodā – 6 035 850 euro un 12. intervences kodā – 6 035 850 euro.
1) NAP2027 prioritātes “Zināšanas un prasmes personības un valsts izaugsmei” rīcības virzienam “Zinātne sabiedrības attīstībai, tautsaimniecības izaugsmei un drošībai” un nodrošinās virzību uz mērķi “Zinātnes izcilība sabiedrības attīstībai, tautsaimniecības izaugsmei un drošībai”, kā arī veicinās NAP2027 indikatora “Finansējuma īpatsvars pētniecībai un attīstībai, % no IKP” un "Starptautiskās citējamības datubāzē Scopus iekļauto Latvijas autoru zinātnisko publikāciju skaits gadā" mērķa vērtības sasniegšanu;
2) ZTAIP2027 rīcības virziena “Starptautiskā mobilitāte, izcilības piesaiste un sadarbība” uzdevumam “Palielināt Latvijas dalību starptautiskās pētniecības un inovācijas programmās un iniciatīvās”, uzdevumam “Attīstīt sadarbību augstākajā izglītībā, pētniecībā un inovācijā starp Baltijas valstīm un Baltijas jūras reģiona valstīm”.
Līdz ar to 1.1.1.5. pasākums, tai skaitā trešā projektu iesniegumu atlases kārta, sekmēs ZTAIP2027 noteiktā 1.politikas rezultāta „Attīstīta pētniecības izcilība, kapacitāte un starptautiskā sadarbība” 1.rādītāja “Finansējuma īpatsvars pētniecībai un attīstībai, % no IKP”, 3.rādītāja “Nodarbināto zinātnisko darbinieku īpatsvars (%) kopējā nodarbināto skaitā (PLE izteiksmē)” un 8. rādītāja „Latvijas dalību rādītājs Apvārsnis Eiropa programmā – finansēto projektu piesaistītā finansējuma apjoms (kumulatīvi), % no programmas kopējā apmēra” mērķa vērtības sasniegšanu.
Noteikumu projekts nosaka kārtību, kādā īsteno 1.1.1.5. pasākuma trešo kārtu, prasības projekta iesniedzējam, finansējuma saņēmējam un sadarbības partneriem, sasniedzamo mērķi un rādītājus, atbalstāmās darbības, izmaksu attiecināmības nosacījumus, vienkāršoto izmaksu piemērošanas nosacījumus, projekta īstenošanas nosacījumus, kā arī plānoto un pieejamo finansējuma apmēru.
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas mērķis ir veicināt starptautisko sadarbību pētniecības jomā un sasaisti ar RIS3 specializācijas jomu attīstīšanu, tajā skaitā palielinot zinātnisko institūciju dalību programmā "Apvārsnis Eiropa".
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas mērķa grupa ir zinātniskās institūcijas.
1.1.1.5. pasākuma trešajai kārtai plānotais un pieejamais kopējais attiecināmais finansējums ir 15 780 000 euro, tai skaitā ERAF finansējums 13 413 000 euro un valsts budžeta līdzfinansējums – 2 367 000 euro. 1.1.1.5. pasākuma trešajai kārtai nav plānots elastības finansējums, tas plānots 1.1.1.5. pasākuma otrās kārtas ietvaros.
Maksimālais attiecināmais ERAF finansējuma apmērs nepārsniedz 85 procentus no projekta kopējā attiecināmā finansējuma.
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas ietvaros ERAF finansējumu piešķir granta veidā.
1.1.1.5. pasākuma trešā kārta tiks īstenota ierobežotas projektu iesniegumu atlases veidā. Projekta iesniedzēji ir:
1) Daugavpils Universitāte ar sadarbības partneri projekta īstenošanā – Daugavpils Universitātes aģentūru "Latvijas Hidroekoloģijas institūts";
2) Elektronikas un datorzinātņu institūts ar sadarbības partneri projekta īstenošanā – Fizikālās enerģētikas institūtu;
3) Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs;
4) Latvijas Biozinātņu un tehnoloģiju universitāte ar sadarbības partneriem projekta īstenošanā – Agroresursu un ekonomikas institūtu un Dārzkopības institūtu;
5) Latvijas Kultūras akadēmija ar sadarbības partneriem projekta īstenošanā – Latvijas Mākslas akadēmiju un Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmiju;
6) Latvijas Organiskās sintēzes institūts;
7) Latvijas Universitāte ar sadarbības partneriem projekta īstenošanā – Latvijas Universitātes Matemātikas un informātikas institūtu, Latvijas Universitātes Literatūras, folkloras un mākslas institūtu, Latvijas Universitātes Cietvielu fizikas institūtu un Banku augstskolu;
8) Latvijas Valsts koksnes ķīmijas institūts;
9) Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava";
10) Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts "BIOR";
11) Rīgas Stradiņa universitāte ar sadarbības partneri projekta īstenošanā – Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmiju;
12) Rīgas Tehniskā universitāte ar sadarbības partneri projekta īstenošanā – Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmiju;
13) Ventspils Augstskola;
14) Vidzemes Augstskola.
Noteikumu projektā noteikto projekta iesniedzēju un to sadarbības partneru izvēle balstās uz sekojošiem principiem:
1. Tā kā 1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas mērķis ir veicināt starptautisko sadarbību pētniecības jomā un sasaisti ar RIS3 specializācijas jomu attīstīšanu, galvenais izvēles kritērijs ir zinātniskās institūcijas zinātniski pētnieciskā kapacitāte, kuras rādītājs ir saņemtais vērtējums 2019. gada zinātnisko institūciju starptautiskajā izvērtējumā (turpmāk – ZISI). Projekta iesniedzēji var būt tikai tās institūcijas, kas ZISI vērtējumā ir saņēmušas vērtējumu vismaz 3, bet pārējās institūcijas, kas saņēmušas zemāku vērtējumu, var iesaistīties kā projekta sadarbības partneri – attiecas uz Banku augstskolu, Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmiju, Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmiju un Fizikālās enerģētikas institūtu (minētās institūcijas ir sadarbības partneri tām institūcijām, ar kurām tās plānots apvienot reorganizācijas ietvaros).
2. Nepārklāšanās ar līdzīga veida atbalsta investīcijām mērķa grupai. 1.atbalstāmā darbība "atbalsts programmas "Apvārsnis Eiropa" un programmas 10. IP apakšprogrammu konkursos iesniegta un virs kvalitātes sliekšņa novērtēta projekta pieteikuma sagatavošana" tiek īstenota arī 1.1.1.5. pasākuma pirmajā kārtā zinātniskajām institūcijām, kas ir biedrības un nodibinājumi. Savukārt Ekonomikas ministrijas pārziņā esošie pasākumi paredz līdzīgu atbalstu zinātniskajām institūcijām – komersantiem (Latvijas Atveseļošanas un noturības mehānisma plāna 5.1. reformu un investīciju virziena "Produktivitātes paaugstināšana caur investīciju apjoma palielināšanu P&A" 5.1.1.r. reformas "Inovāciju pārvaldība un privāto P&A investīciju motivācija" 5.1.1.2.i. investīcijas "Atbalsta instruments pētniecībai un internacionalizācijai" trešās kārtas ietvaros un Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.–2027. gadam 1.2.1. specifiskā atbalsta mērķa "Pētniecības un inovāciju kapacitātes stiprināšana un progresīvu tehnoloģiju ieviešana uzņēmumiem" 1.2.1.1. pasākuma “Atbalsts jaunu produktu attīstībai un internacionalizācijai” otrās kārtas ietvaros). Līdz ar to 1.1.1.5. pasākuma trešajā kārtā atbalsts tiek sniegts valsts zinātniskajām institūcijām – valsts augstskolām un valsts zinātniskajiem institūtiem, tādējādi nodrošinot investīciju nepārklāšanos.
3. Ņemot vērā, ka atsevišķām zinātniskajām institūcijām aprēķinātais finansējums projekta īstenošanai ir relatīvi neliels, lai racionālāk izmantotu 1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas finansējumu un nesadrumstalotu pasākumu vairākos mazos projektos, paredzēts, ka Latvijas Mākslas akadēmija, Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmija īstenos projektu kopīgi ar Latvijas Kultūras akadēmiju.
4. Valsts augstskolas zinātniskie institūti – atvasinātas publiskas personas tiek iesaistīti kā projekta sadarbības partneri. Latvijas Universitātes Matemātikas un informātikas institūts, Latvijas Universitātes Literatūras, folkloras un mākslas institūts, Latvijas Universitātes Cietvielu fizikas institūts kā Latvijas Universitātes projekta sadarbības partneri, Agroresursu un ekonomikas institūts un Dārzkopības institūts kā Latvijas Biozinātņu un tehnoloģiju universitātes projekta sadarbības partneri, kā arī Daugavpils Universitātes aģentūra "Latvijas Hidroekoloģijas institūts" kā Daugavpils Universitātes projekta sadarbības partneris.
Sadarbības partneri īstenos 1.atbalstāmo darbību un 3.atbalstāmo darbību (attiecināms uz Latvijas Universitātes projekta sadarbības partneriem - Latvijas Universitātes Matemātikas un informātikas institūtu un Latvijas Universitātes Literatūras, folkloras un mākslas institūtu).
Pēc projekta iesnieguma apstiprināšanas finansējuma saņēmējs ar katru sadarbības partneri slēgs sadarbības līgumu atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas nosaka kārtību, kādā Eiropas Savienības fondu vadībā iesaistītās institūcijas nodrošina šo fondu ieviešanu 2021.–2027. gada plānošanas periodā.
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas finansējums un sasniedzamie nacionālie rādītāji
Nr. p. k. | Atbalstāmā darbība | Finansējums, EUR | Nacionālais rādītājs, skaits |
1. | Atbalsts programmas "Apvārsnis Eiropa" un programmas 10. IP apakšprogrammu konkursos iesniegta un virs kvalitātes sliekšņa novērtēta projekta pieteikuma sagatavošanai | 12 415 000 | ERAF atbalstīti un virs kvalitātes sliekšņa novērtēti programmas "Apvārsnis Eiropa" un programmas 10. IP projektu pieteikumi - 955 |
2. | Eiropas molekulārās bioloģijas laboratorijas (EMBL) Latvijas nacionālā kontaktpunkta darbības nodrošināšana | 180 000 | Īstenots Eiropas molekulārās bioloģijas laboratorijas (EMBL) Latvijas Nacionālā kontaktpunkta rīcības plāns - 1 |
3. | Dalības nodrošināšana ERIC konsorcijos un ESFRI platformās | 2 700 000 | Īstenoti Latvijas Nacionālās partnerības plāni dalībai ERIC konsorcijos un ESFRI platformās - 15 |
4. | Latvijas Republikas valdības un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta saprašanās memoranda īstenošana | 305 000 | Īstenots rīcības plāns Latvijas Republikas valdības un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta saprašanās memoranda īstenošanai - 1 |
5. | Sadarbības pasākumu īstenošana kvantu skaitļošanas jomā starp Latvijas Universitāti un Kvantu programmatūras pētniecības centru (Nīderlande), un Parīzes Kvantu skaitļošanas centru (Francija) | 180 000 | Īstenots rīcības plāns sadarbības nodrošināšanai kvantu skaitļošanas jomā - 1 |
KOPĀ | 15 780 000 |
Katram projekta iesniedzējam pieejamais kopējais attiecināmais finansējums noteikts atbilstoši projektā plānotajām atbalstāmajām darbībām un tām nepieciešamajam finansējumam (detalizētu finansējuma aprēķinu sk. anotācijas pielikumā). 1.atbalstāmās darbības īstenošanai nepieciešamais finansējums katram projekta iesniedzējam noteikts, pamatojoties uz zinātniskās institūcijas pētniecisko kapacitāti, ņemot vērā piešķirto zinātnes bāzes finansējumu 2024. gadā projekta iesniedzējam un tā projekta sadarbības partneriem (veido 50 % no aprēķinātā finansējuma), kā arī virssliekšņa novērtēto projektu pieteikumu skaitu programmā “Apvārsnis 2020” un programmā “Apvārsnis Eiropa” līdz 2024.gada 31.janvārim gan projekta iesniedzējam, gan tā projekta sadarbības partneriem (veido 50 % no aprēķinātā finansējuma). Rīgas Tehniskajai universitātei aprēķinos ņemti vērā arī Liepājas Universitātes dati, ņemot vērā tās apvienošanos ar Rīgas Tehnisko universitāti no 01.03.2024.
Atbilstoši aprēķinātajam finansējumam tiek noteikts katrā projektā sasniedzamais nacionālais rādītājs – "ERAF atbalstīti un virs kvalitātes sliekšņa novērtēti programmas “Apvārsnis Eiropa” un programmas 10. IP projektu pieteikumi". Noteikumu projektā noteikta minimālā sasniedzamā rādītāja vērtība, kas iegūta aprēķināto finansējumu dalot ar IZM aprēķināto vienas vienības izmaksu likmi viena programmas "Apvārsnis Eiropa" projekta pieteikuma sagatavošanai, ja zinātniskā institūcija ir projekta pieteikuma koordinators (ind. 13 000 euro).
2., 3. un 5.atbalstāmās darbības īstenošanai finansējums noteikts 40 000 euro apmērā par vienu gadu katras atbalstāmās darbības īstenošanai, finansējumu plānojot ind. 4,5 gadiem (detalizētu finansējuma aprēķinu sk. anotācijas pielikumā).
1.1.1.5.pasākuma trešās kārtas ietvaros plānotas šādas atbalstāmās darbības:
1) atbalsts programmas "Apvārsnis Eiropa" un programmas 10. IP apakšprogrammu konkursos iesniegta un virs kvalitātes sliekšņa novērtēta projekta pieteikuma sagatavošanai;
2) EMBL Latvijas nacionālā kontaktpunkta darbības nodrošināšana;
3) dalības nodrošināšana ERIC konsorcijos un ESFRI platformās;
4) Latvijas Republikas valdības un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta saprašanās memoranda īstenošana;
5) sadarbības pasākumu īstenošana kvantu skaitļošanas jomā starp Latvijas Universitāti un Kvantu programmatūras pētniecības centru (Nīderlande), un Parīzes Kvantu skaitļošanas centru (Francija);
6) komunikācijas un vizuālās identitātes prasību nodrošināšanas pasākumi.
1.atbalstāmā darbība – atbalsts programmas "Apvārsnis Eiropa" un programmas 10. IP apakšprogrammu konkursos iesniegta un virs kvalitātes sliekšņa novērtēta projekta pieteikuma sagatavošanai.
Atbalsts plānots programmas "Apvārsnis Eiropa" un programmas 10. IP apakšprogrammu konkursos iesniegta un virs kvalitātes sliekšņa novērtēta projekta pieteikuma (turpmāk – projekta pieteikums) sagatavošanai projekta pieteikuma izstrādātājam, ja projekta pieteikuma izstrādātājs ir programmas “Apvārsnis Eiropa” vai 10. IP projekta pieteikuma koordinators vairāku labuma guvēju projektā vai projekta pieteikuma izstrādātājs ir programmas “Apvārsnis Eiropa” vai 10. IP projekta pieteikuma partneris konsorcija projektā (t.sk. projekta pieteikuma koordinators viena labuma guvēja projektā). Šo darbību īstenos visi finansējuma saņēmēji un sadarbības partneri. Minēto atbalstu plānots sniegt atbilstoši IZM izstrādātajai vienkāršoto izmaksu metodikai viena programmas “Apvārsnis Eiropa” virs kvalitātes sliekšņa novērtēta projekta pieteikuma sagatavošanai (metodikas projekts paredz divas vienas vienības izmaksu likmes - projekta pieteikuma koordinatoram 13 000 euro, projekta pieteikuma partnerim konsorcija projektā 7 000 euro, metodikas projekts ir saskaņošanas procesā).
Šī darbība ir nepieciešama, lai nodrošinātu kvalitatīvu projektu pieteikumu skaita palielināšanu, jo nepalielinot projektu pieteikumu skaitu, nav iespējams izpildīt programmas “Apvārsnis Eiropa” finansējuma piesaistes mērķi (150 milj. euro līdz programmas “Apvārsnis Eiropa” noslēgumam).
Atbalstāmās darbības īstenošanai tiek plānots finansējums indikatīvi 12,4 milj. euro.
2.atbalstāmā darbība – EMBL Latvijas nacionālā kontaktpunkta darbības nodrošināšana.
Latvija pievienojās EMBL 2023. gadā. EMBL Latvijas nacionālais kontaktpunkts ir nepieciešams visai šīs jomas ekosistēmai, jo EMBL sistēma ir sarežģīta, kurā ir grūti orientēties. EMBL nacionālā kontaktpunkta darbība ir iekļauta valdības rīcības plānā – pasākums Nr. 23.10. paredz nostiprināt Latvijas pozīciju pētnieciskajā, izglītības un inovāciju starptautiskajā telpā, tostarp nodrošināt EMBL nacionālā kontaktpunkta darbību, lai nodrošinātu maksimāli efektīvu darbību EMBL un EMBC dalībvalsts statusā, īstenot nacionālo partnerības plānu.
EMBL veicina sadarbību starp Eiropas valstīm fundamentālajos pētījumos, progresīvu instrumentu izstrādē un progresīvā mācīšanā molekulārās bioloģijas jomā, kā arī citās ar to būtiski saistītās pētniecības jomās, un šajā nolūkā koncentrē savas darbības uz darbu, ko valsts iestādēs parasti neveic vai ko valsts iestādes nespēj viegli paveikt. EMBL eksperimentālā un teorētiskā darba rezultāti tiek publicēti vai citādi padarīti vispārēji pieejami. EMBL sniegs iespēju Latvijas zinātniekiem sadarbībā ar citiem ar EMBL sadarbībā esošiem zinātniekiem sagatavot un iesniegt publikācijas un kopīgus projektus. EMBL būs centrālā infrastruktūra, kas nodrošinās Latvijas biomedicīnas sektoram piekļuvi resursiem. EMBL izstrādās jaunas tehnoloģijas un sniegs Latvijas zinātniekiem iespēju ar tām iepazīties.
EMBL nacionālā kontaktpunkta darbību nodrošinās Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs. EMBL nacionālais kontaktpunkts sniegs informāciju Latvijas pētniecības sektoram par iespējām sadarboties ar EMBL un tās partnerorganizācijām, kā arī aktīvi nodrošinās Latvijas pētnieku piekļuvi EMBL resursiem, nodrošinās Latvijas zinātniekiem darba un stažēšanās iespējas EMBL (tiks segti ārvalstu komandējumi). EMBL nacionālā kontaktpunkta personāls piedalīsies EMBL rīkotajos informatīvajos pasākumos, lai būtu informēts par visām EMBL un tās partnerorganizāciju sniegtajām iespējām, rīkos seminārus un sniegs konsultācijas Latvijā.
Atbalstāmās darbības īstenošanai tiek plānots finansējums indikatīvi 0,18 milj. euro.
3.atbalstāmā darbība – dalības nodrošināšana ERIC konsorcijos un ESFRI platformās.
Šo darbību plānots īstenot atbilstoši informatīvajam ziņojumam "Par Latvijas dalības aktualizāciju Eiropas pētniecības infrastruktūru stratēģijas foruma (ESFRI) Eiropas pētniecības infrastruktūru Ceļa kartes pētniecības infrastruktūrās un Eiropas pētniecības infrastruktūru konsorcijos" (sk. https://tapportals.mk.gov.lv/legal_acts/1e56c12c-8718-4111-bec6-7142a65a0d94#), kurā norādīta Latvijas pašreizējā un plānotā dalība ESFRI/ ERIC konsorcijos, tai skaitā, kura zinātniskā institūcija veic/veiks Latvijas kontaktinstitūcijas funkcijas.
Darbība ir iekļauta valdības rīcības plānā – pasākums Nr. 23.10. paredz nostiprināt Latvijas pozīciju pētnieciskajā, izglītības un inovāciju starptautiskajā telpā, tostarp nodrošināt nacionālo partnerības plānu realizāciju dalībai ERIC konsorcijos vai ESFRI platformās Latvijai nozīmīgās nozarēs RIS3 konkurētspējas stiprināšanai.
Šo atbalstāmo darbību īstenos – Daugavpils Universitāte, Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs, Latvijas Organiskās sintēzes institūts, Latvijas Universitāte, Latvijas Universitātes Literatūras, folkloras un mākslas institūts, Latvijas Universitātes Matemātikas un informātikas institūts, Rīgas Stradiņa universitāte, Rīgas Tehniskā universitāte un Ventspils Augstskola.
Atbalstāmās darbības ietvaros plānots atbalsts dalībai ESFRI/ERIC konsorcija darbībā (kopīgie pasākumi) – standartu, metožu, atbalsta materiālu izstrāde, kopīgo datu bāžu informācijas aktualizācija un papildināšana, pakalpojumu informācijas aktualizācija. Latvijas kontaktinstitūcijas (nacionālā mezgla) aktivitātes ietvers atbalstu Latvijas infrastruktūru integrācijai ar citu valstu infrastruktūrām, lietotāju atbalstam Latvijā un ārvalstīs, pakalpojumu pakešu attīstībai un informācijas izplatīšanai, izmantojot centralizētās sistēmas un datu bāzes, nacionālos tīmekļa resursus. Latvijā plānoti pasākumi lietotājiem, tai skaitā pieaicinot ārvalstu ekspertus. Atbalsts infrastruktūru attīstībai Latvijā, izmantojot ESFRI/ERIC konsorcija centralizētos resursus un kompetenci.
Atbalstāmās darbības īstenošanai tiek plānots finansējums indikatīvi 2,7 milj. euro.
4.atbalstāmā darbība – Latvijas Republikas valdības un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta saprašanās memoranda īstenošana.
Latvijas Republikas valdība un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (turpmāk - EIT) 2021. gadā ir noslēdzis saprašanās memorandu. IZM saprašanās memoranda rīcības plāna ieviešanu ir deleģējusi valsts zinātniskai institūcijai – atvasinātai publiskai personai, Rīgas Tehniskajai universitātei. Darbība nepieciešama, lai atbalstītu potenciālu starptautiskās sadarbības zinātnes un inovācijas jomās, kā arī veicinātu lielāku EIT finansējuma piesaisti. Darbības ietvaros plānots organizēt konferences par Latvijas dalību, pasākumus augstskolu un zinātnisko institūtu iesaistes veicināšanai, sadarbībai ar zināšanu un inovāciju kopienām (Knowledge and Innovation Communities – (KIC)), sadarbībai ar EIT nacionālo kontaktpunktu un EIT sekretāru.
Atbalstāmās darbības īstenošanai tiek plānots finansējums indikatīvi 0,3 milj. euro.
5.atbalstāmā darbība – sadarbības pasākumu īstenošana kvantu skaitļošanas jomā starp Latvijas Universitāti un Kvantu programmatūras pētniecības centru (Nīderlande), un Parīzes Kvantu skaitļošanas centru (Francija).
Latvija un vēl 17 Eiropas Savienības (ES) dalībvalstis ir parakstījušas deklarāciju par kvantu tehnoloģijām, atzīstot kvantu tehnoloģiju stratēģisko nozīmi ES zinātniskajā un rūpnieciskajā konkurētspējā un apņemoties sadarboties pasaules klases kvantu tehnoloģiju ekosistēmas izveidē visā Eiropā.
Sadarbības nodrošināšanai kvantu skaitļošanas jomā ar Kvantu programmatūras pētniecības centru un Parīzes Kvantu skaitļošanas centru nepieciešamas zinātnieku sadarbības vizītes kopējai pētniecībai. Kvantu programmatūras pētniecības centra un Parīzes Kvantu skaitļošanas centra pētnieku īsi lekciju kursi Latvijas Universitātē.
Sadarbības tīklu veidošana ar ārpus Latvijas strādājošajiem latviešu zinātniekiem, iedrošinot viņus atgriezties Latvijā vai veidojot sadarbību, kurā viņi ar savu pieredzi palīdz jaunajiem Latvijas zinātniekiem iekļauties starptautiskajā ideju apritē ir nozīmīgs instruments RIS3 specializācijas jomu attīstīšanai.
Atbalstāmās darbības īstenošanai tiek plānots finansējums indikatīvi 0,18 milj. euro.
6.atbalstāmā darbība – komunikācijas un vizuālās identitātes prasību nodrošināšanas pasākumi.
Minētos pasākumus finansējuma saņēmējs nodrošina saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulas (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (turpmāk – Regula Nr.2021/1060) 47. un 50. pantu un normatīvajiem aktiem, kas nosaka kārtību, kādā Eiropas Savienības fondu vadībā iesaistītās institūcijas nodrošina šo fondu ieviešanu 2021.–2027.gada plānošanas periodā, kā arī ievērojot Eiropas Savienības fondu 2021.–2027. gada plānošanas perioda un Atveseļošanas fonda komunikācijas un dizaina vadlīnijas.
Projekta iesniedzējs projekta iesniegumam pielikumā pievieno:
1) ERIC konsorcija (tai skaitā ESFRI platformas, kura atrodas ERIC izveides procesā) Latvijas Nacionālās partnerības plānu nacionālā konsorcija izveidei, paplašināšanai un darbībai, ietverot nacionālā līmenī sasniedzamos rezultātus, kas atbilst starptautiskā ERIC konsorcija prasībām, un plānu saskaņojot ar plānā ietvertajiem nacionālajiem partneriem un IZM kā nozares ministriju – attiecas uz Daugavpils Universitāti, Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centru, Latvijas Organiskās sintēzes institūtu, Latvijas Universitāti, Rīgas Stradiņa universitāti, Rīgas Tehnisko universitāti un Ventspils Augstskolu.
2) EMBL Latvijas Nacionālā kontaktpunkta rīcības plānu, kas saskaņots ar IZM kā nozares ministriju – attiecas uz Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centru;
3) Latvijas Republikas valdības un EIT saprašanās memoranda īstenošanas rīcības plānu, kas saskaņots ar IZM kā nozares ministriju – attiecas uz Rīgas Tehnisko universitāti;
4) rīcības plānu sadarbības nodrošināšanai kvantu skaitļošanas jomā ar Kvantu programmatūras pētniecības centru (Nīderlande) un Parīzes Kvantu skaitļošanas centru (Francija), kas saskaņots ar IZM kā nozares ministriju – attiecas uz Latvijas Universitāti.
1.1.1.5.pasākuma trešās kārtas ietvaros plānotas šādas tiešās attiecināmās izmaksas:
1) viena programmas "Apvārsnis Eiropa" projekta pieteikuma sagatavošanas izmaksas 1.atbalstāmās darbības īstenošanai atbilstoši atbildīgās iestādes apstiprinātajai vienkāršoto izmaksu metodikai, kas saskaņota ar vadošo iestādi. Minēto vienkāršoto izmaksu metodiku plānots apstiprināt līdz projektu iesniegumu iesniegšanas brīdim. Ja līdz projektu iesniegumu iesniegšanas brīdim vienkāršoto izmaksu metodika nebūs apstiprināta, projektu iesniegumu atlasē netiks veikta viena programmas "Apvārsnis Eiropa" projekta pieteikuma sagatavošanas izmaksu apmēra pamatotības analīze;
2) tiešās attiecināmās personāla izmaksas – projekta īstenošanā iesaistītā personāla atlīdzības izmaksas (izņemot virsstundas) 2., 3., 4. un 5. atbalstāmās darbības īstenošanai. Ja personāla iesaiste projektā ir nodrošināta saskaņā ar daļlaika attiecināmības principu, attiecināma ir ne mazāka kā 30 procentu noslodze;
3) jaunradītu darba vietu aprīkojuma (tai skaitā biroja mēbeļu un tehnikas, datorprogrammu un licences) iegādes vai nomas izmaksas, aprīkojuma uzturēšanas un remonta izmaksas vai esošo darba vietu atjaunošanas izmaksas, ja esošo darba vietu aprīkojums ir nolietojies un tiek norakstīts, ne vairāk kā 3000 euro vienai darba vietai visā projekta īstenošanas laikā, ja projekta īstenošanas personāls ir nodarbināts projektā uz darba līguma pamata. Ja personāls ir nodarbināts normālu darba laiku, darba vietas aprīkojuma iegādes vai nomas izmaksas ir attiecināmas 100 procentu apmērā. Ja projekta īstenošanas personāls ir nodarbināts nepilnu darba laiku vai daļlaiku, jaunradītas darba vietas aprīkojuma iegādes vai nomas izmaksas ir attiecināmas proporcionāli darba slodzes procentuālajam sadalījumam. Daļlaika izmaksu attiecināšanas gadījumā tiek ņemts vērā darbinieka iesaistes periods pret projekta kopējo īstenošanas ilgumu;
4) iekšzemes komandējumu un dienesta braucienu izmaksas projekta īstenošanas personālam 2., 3., 4. un 5. atbalstāmās darbības īstenošanai atbilstoši vadošās iestādes izstrādātajai metodikai "Vienas vienības izmaksu standarta likmes aprēķina un piemērošanas metodika iekšzemes komandējumu izmaksām darbības programmas "Izaugsme un nodarbinātība" un Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.–2027. gadam īstenošanai";
5) ārvalstu komandējumu izmaksas projekta īstenošanas personālam 2., 3., 4. un 5. atbalstāmās darbības īstenošanai un Latvijas zinātnisko institūciju deleģētajam zinātniskajam personālam 2.atbalstāmās darbības īstenošanai atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas nosaka kārtību, kādā atlīdzināmi ar komandējumiem saistītie izdevumi, ja tās ir skaidri saistāmas ar projekta rezultāta sasniegšanu;
6) izdales un informatīvo materiālu izmaksas par finansējuma saņēmēju (bukleti, uzlīmes, vizītkartes, plakāti, prezentācijas, video), ja to izgatavošana ir pamatota ar 2., 3., 4. un 5. atbalstāmās darbības īstenošanu un projekta mērķa sasniegšanu;
7) 2., 3., 4. un 5. atbalstāmās darbības nodrošināšanai nepieciešamo konferenču un semināru organizēšanas izmaksas (tai skaitā telpu un stendu īre, tehniskā aprīkojuma izmaksas, konferenču materiālu un izdales materiālu publicēšanas izmaksas, sakaru pakalpojumu izmaksas, dalībnieku piesaistes un reprezentācijas izmaksas, izmaksas horizontālā principa "Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana" darbību īstenošanai);
8) pakalpojumu izmaksas (tai skaitā piekļuve pētniecības infrastruktūrai) 2., 3., 4. un 5. atbalstāmās darbības īstenošanai.
Netiešās attiecināmās izmaksas plāno kā vienu izmaksu pozīciju, piemērojot netiešo izmaksu vienoto likmi 15 procentu apmērā no tiešajām attiecināmajām personāla izmaksām, kas radušās uz darba līguma pamata.
Ja projekta īstenošanas laikā atbildīgā iestāde vai vadošā iestāde izstrādā vienkāršoto izmaksu metodiku kādām no augstāk minētajām izmaksām, tām piemēro atbildīgās iestādes vai vadošās iestādes izstrādāto metodiku, atbilstoši metodikā noteiktajam spēkā stāšanās laikam un nosacījumiem.
Projekta vadībai un komunikācijas un vizuālās identitātes prasību nodrošināšanas pasākumiem nepieciešamās izmaksas finansējuma saņēmējs nodrošina no netiešajām attiecināmajām izmaksām vai no saviem līdzekļiem.
1.1.1.5. pasākuma trešajai kārtai ir noteikti šādi nacionālie rādītāji, kas ir jāsasniedz līdz 2029. gada 30. novembrim:
1) ERAF atbalstīti un virs kvalitātes sliekšņa novērtēti ne mazāk kā 955 programmas "Apvārsnis Eiropa" un programmas 10. IP projektu pieteikumi, kuru sadalījums pa projektu iesniedzējiem ir šāds:
a) Daugavpils Universitāte – vismaz 35;
b) Elektronikas un datorzinātņu institūts – vismaz 53;
c) Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs – vismaz 30;
d) Latvijas Biozinātņu un tehnoloģiju universitāte – vismaz 63;
e) Latvijas Kultūras akadēmija – vismaz 12;
f) Latvijas Organiskās sintēzes institūts – vismaz 101;
g) Latvijas Universitāte – vismaz 295;
h) Latvijas Valsts koksnes ķīmijas institūts – vismaz 26;
i) Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava" – vismaz 43;
j) Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts "BIOR" – vismaz 15;
k) Rīgas Stradiņa universitāte – vismaz 66;
l) Rīgas Tehniskā universitāte – vismaz 184;
m) Ventspils Augstskola – vismaz 16;
n) Vidzemes Augstskola – vismaz 16;
2) īstenoti Latvijas Nacionālās partnerības plāni dalībai 15 ERIC konsorcijos un ESFRI platformās:
a) Biobankas un biomolekulāro resursu pētniecības infrastruktūras konsorcijā (BBMRI-ERIC), kura nacionālais koordinators ir Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs;
b) Eiropas strukturālās bioloģijas integrētās infrastruktūras konsorcijā (INSTRUCT-ERIC), kura nacionālais koordinators ir Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centrs;
c) Eiropas infrastruktūras atvērtā skrīninga platformas ķīmiskajai bioloģijai konsorcijā (EU-OPENSCREEN-ERIC), kura nacionālais koordinators ir Latvijas Organiskās sintēzes institūts;
d) Eiropas augstākā līmeņa infrastruktūras pētniecības atklājumu praktiskai izmantošanai medicīnā konsorcijā (EATRIS-ERIC), kura nacionālais koordinators ir Rīgas Stradiņa universitāte;
e) Ļoti garas bāzes interferometrijas apvienotā institūta konsorcijā (JIV-ERIC), kura nacionālais koordinators ir Ventspils Augstskola;
f) Eiropas Sociālo pētījumu infrastruktūras konsorcijā (ESS-ERIC), kura nacionālais koordinators ir Latvijas Universitāte;
g) Vienotā Valodas resursu un tehnoloģiju infrastruktūras konsorcijā (CLARIN-ERIC), kura nacionālais koordinators ir Latvijas Universitātes sadarbības partneris – Latvijas Universitātes Matemātikas un informātikas institūts;
h) Mikrobioloģisko resursu pētniecības infrastruktūras platformas konsorcijā (MIRRI), kura nacionālais koordinators ir Latvijas Universitāte;
i) Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijā Veselības, novecošanās un pensionēšanās apsekojumam Eiropā (SHARE-ERIC), kura nacionālais koordinators ir Rīgas Stradiņa universitāte;
j) Eiropas dzīvības zinātņu infrastruktūras bioloģiskajai informācijai konsorcijā (ELIXIR), kura nacionālais koordinators ir Rīgas Stradiņa universitāte;
k) Eiropas integrētā ilgtermiņa ekosistēmu, kritisko apgabalu un socio-ekoloģisko sistēmu pētniecības infrastruktūras konsorcijā (eLTER), kura nacionālais koordinators ir Latvijas Universitāte;
l) Zemas frekvences antenu masīvu konsorcijā (LOFAR-ERIC), kura nacionālais koordinators ir Ventspils Augstskola;
m) e-infrastruktūras par bērnu kohortas pētījumiem par veselību, labbūtību un sekmēm konsorcijā (GUIDE/EuroCohort), kura nacionālais koordinators ir Daugavpils Universitāte;
n) Eiropas Modernās skaitļošanas partnerības konsorcijā (PRACE), kura nacionālais koordinators ir Rīgas Tehniskā universitāte;
o) Mākslas un humanitāro zinātņu digitālās pētniecības infrastruktūras konsorcijā (DARIAH ERIC), kura nacionālais koordinators ir Latvijas Universitātes sadarbības partneris – Latvijas Universitātes Literatūras, folkloras un mākslas institūts;
3) īstenots rīcības plāns sadarbības nodrošināšanai kvantu skaitļošanas jomā starp Latvijas Universitāti un Kvantu programmatūras pētniecības centru (Nīderlande), un Parīzes Kvantu skaitļošanas centru (Francija);
4) īstenots EMBL Latvijas Nacionālā kontaktpunkta rīcības plāns;
5) īstenots rīcības plāns Latvijas Republikas valdības un EIT saprašanās memoranda īstenošanai.
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas ietvaros Kohēzijas politikas fondu vadības informācijas sistēmā finansējuma saņēmējam jāuzkrāj dati par:
1) nacionālo rādītāju izpildi;
2) horizontālā principa "Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana" rādītāju "Sieviešu skaits atbalsta saņēmēju vidū";
3) šādiem RIS3 rādītājiem katrā no RIS3 jomām:
a) iesaistītais zinātniskais personāls (jaunie zinātnieki, maģistranti, doktoranti un doktora grāda pretendenti, skaits);
b) iesaistītais zinātniskais personāls (jaunie zinātnieki, maģistranti, doktoranti un doktora grāda pretendenti, pilna laika ekvivalents);
c) iesaistītais zinātnes tehniskais personāls (jaunie zinātnieki, maģistranti, doktoranti un doktora grāda pretendenti, skaits);
d) iesaistītais zinātnes tehniskais personāls (jaunie zinātnieki, maģistranti, doktoranti un doktora grāda pretendenti, pilna laika ekvivalents);
e) publikācijas – Web of Science un SCOPUS (tai skaitā sadarbībā ar industriju, skaits).
Finansējuma saņēmējs minēto informāciju iesniedz Kohēzijas politikas fondu vadības informācijas sistēmā kopā ar maksājuma pieprasījumu. Atbildību par uzkrāto nacionālo rādītāju un RIS3 rādītāju datu ticamību uzņemas finansējuma saņēmējs un sadarbības iestāde neveic šo datu pārbaudi (uzkrātie dati ir informatīvi un kalpo nozares vajadzībām).
Finansējuma saņēmējs un sadarbības partneris nodrošina projekta īstenošanas finanšu plūsmas un darbību veidu skaidru nodalīšanu no citu finansējuma saņēmēja un sadarbības partnera darbību finanšu plūsmām un darbību veidiem, tai skaitā novēršot dubultā finansējuma risku un pārklāšanos ar citiem valsts un ārvalstu finanšu instrumentiem.
Trešās kārtas ietvaros finansējuma saņēmējs īsteno projektu, kas nav saistīts ar saimnieciskās darbības veikšanu. Ar specifisko atbilstības kritēriju tiks izvērtēts, vai projekta iesniegums atbilst noteikumu projektā noteiktajiem nosacījumiem ar saimniecisku darbību nesaistītam projektam, lai tas nekvalificētos kā komercdarbības atbalsts, t.i., projektu īsteno pētniecības organizācija un projektā īsteno darbības, kurām nav saimnieciska rakstura.
Ja 1.1.1.5. pasākuma ietvaros īstenotais projekts kļūst par projektu, kurš ir saistīts ar saimniecisko darbību un kuram piešķirtais atbalsts kvalificējas kā komercdarbības atbalsts, projekta iesniedzējam vai sadarbības partnerim ir pienākums atmaksāt sadarbības iestādei projekta ietvaros saņemto nelikumīgo komercdarbības atbalstu kopā ar procentiem no līdzekļiem, kas ir brīvi no komercdarbības atbalsta, atbilstoši Komercdarbības atbalsta kontroles likuma IV vai V nodaļas nosacījumiem.
Ja projekta īstenošanas gaitā radies izmaksu sadārdzinājums, finansējuma saņēmējs sedz to no saviem līdzekļiem.
Publiskos iepirkumus finansējuma saņēmējs un sadarbības partneri veic atklātā, pārredzamā, nediskriminējošā un konkurenci nodrošinošā procedūrā saskaņā ar normatīvajiem aktiem publisko iepirkumu jomā, izvērtējot iespējas iepirkumiem piemērot sociāli atbildīgu publisko iepirkumu. Projekta ietvaros ir atbalstāma vides prasību un inovatīva risinājuma integrēšana preču un pakalpojuma iepirkumos (zaļais publiskais iepirkums un inovāciju publiskais iepirkums).
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas atbalstāmo darbību ietvaros ir attiecināms pievienotās vērtības nodoklis tiešajām attiecināmajām izmaksām atbilstoši Regulas 2021/1060 64. panta 1. punkta “c” apakšpunktā ietvertajiem nosacījumiem, ja tas nav atgūstams atbilstoši normatīvajiem aktiem nodokļu politikas jomā.
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas ietvaros finansējuma saņēmējam izmaksas ir attiecināmas no 1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas īstenošanas noteikumu spēkā stāšanās dienas, ja tās atbilst noteikumos minētajām izmaksu pozīcijām. Projekta sadarbības partneriem izmaksas ir attiecināmas pēc sadarbības līgumu noslēgšanas, bet ne agrāk kā no dienas, kad noslēgta vienošanās par projekta īstenošanu.
Finansējuma saņēmējs projekta īstenošanu plāno saskaņā ar vienošanos par projekta īstenošanu, kas noslēgta starp finansējuma saņēmēju un sadarbības iestādi, bet ne ilgāk kā līdz 2029. gada 30. novembrim.
Finansējuma saņēmējs savā tīmekļvietnē aktualizē informāciju par projekta īstenošanas gaitu, tiklīdz tā pieejama, bet ne retāk kā reizi trijos mēnešos.
Noteikumu projekts nosaka arī avansa piešķiršanas nosacījumus. Ja 1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas projekta īstenošanas laikā finansējuma saņēmējs paredz saņemt avansu, to var izmaksāt pa daļām. Pēc tam kad noslēgta vienošanās par projekta īstenošanu, sadarbības iestāde, pamatojoties uz finansējuma saņēmēja rakstisku avansa pieprasījumu, nodrošinās finansējuma saņēmējam avansa maksājumu atbilstoši normatīvajiem aktiem par valsts budžeta līdzekļu plānošanu Eiropas Savienības fondu projektu īstenošanai un maksājumu veikšanai 2021.-2027. gada plānošanas periodā.
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas ietvaros finansējuma saņēmējs un sadarbības partneris nodrošina interešu konflikta neesību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulas (ES, Euratom) Nr. 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, 61. panta un normatīvo aktu publisko iepirkumu jomā prasībām, kā arī paraksta interešu konflikta neesības apliecinājumu. Lai nodrošinātu šīs prasības izpildi, finansējuma saņēmējs izstrādās vai noteiks kārtību, kā tas pārliecināsies par interešu konflikta, krāpšanas un korupcijas risku neesamību, tostarp identificēs apstākļus, kuri izraisa vai var izraisīt interešu konfliktu un krāpšanas un korupcijas riskus, kas rada apdraudējumu vai kaitējumu projekta īstenošanā, noteiks veicamos pasākumus un izstrādās darbības plānu interešu konflikta un krāpšanas un korupcijas risku preventīvai novēršanai un gadījumiem, kad interešu konflikts, krāpšana vai korupcija ir atklāta.
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas ieviešanā tiks nodrošināta sinerģija un papildinātība, kā arī nepārklāšanās ar Eiropas Savienības fondu 2014.–2020. gada plānošanas perioda 1.1.1.5. pasākuma “Atbalsts starptautiskās sadarbības projektiem pētniecībā un inovācijās” (nepārklāšanās tiks nodrošināta laika ietvarā) un 1.1.1.5. pasākuma pirmās un otrās kārtas projektos īstenotajām darbībām.
1.1.1.5. pasākuma pirmajā kārtā projektu īsteno Latvijas Zinātnes padome, kur ir paredzēts atbalsts Nacionālā kontaktpunkta darbības nodrošināšanai, EURAXESS portāla popularizēšanas un informācijas aktualizēšanas pasākumiem, Latvijas zinātnes un inovāciju kopienas interešu pārstāvniecībai Briselē, Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta kontaktpunkta darbības nodrošināšanai, atbalsts pētniecības projektu iesniegumu izstrādei programmā “Apvārsnis Eiropa” un programmā 10. IP un NordForsk programmas projektu finansēšanai. 1.1.1.5. pasākuma pirmajā kārtā atbalsts programmas "Apvārsnis Eiropa" un programmas 10. IP apakšprogrammu konkursos iesniegta un virs kvalitātes sliekšņa novērtēta ar saimniecisku darbību nesaistīta projekta sagatavošanas finansēšanai paredzēts tikai biedrībām un nodibinājumiem, kuri ir Latvijas Republikas zinātnisko institūciju reģistrā reģistrētas zinātniskās institūcijas, tādējādi nodrošinot nepārklāšanos ar 1.1.1.5. pasākuma trešo kārtu, kur līdzīgs atbalsts ierobežotas projektu iesniegumu atlases veidā paredzēts konkrētām zinātniskajām institūcijām, kas nav biedrības un nodibinājumi.
Savukārt 1.1.1.5. pasākuma otrajā kārtā projektus īstenos Latvijas Republikas zinātnisko institūciju reģistrā reģistrētas zinātniskās institūcijas, Eiropas zinātnieku nakts apakšprogrammas ietvaros projekta iesniedzējs var būt arī Latvijas Zinātnes padome. Otrajā atlases kārtā atbalsts paredzēts programmas "Apvārsnis Eiropa" un programmas 10. IP virs kvalitātes sliekšņa novērtētu, bet finansējumu nesaņēmušu projektu finansēšanai, kas nav plānots 1.1.1.5. pasākuma trešajā kārtā.
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas investīcijām būs netieša ietekme uz horizontālo principu „Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana”. Savukārt uz horizontālajiem principiem „Klimatdrošināšana”, “Energoefektivitāte pirmajā vietā” un “Nenodarīt būtisku kaitējumu” 1.1.1.5. pasākuma trešajai kārtai nav ietekmes.
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas ERAF investīcijām piemērots 9. intervences kods, 10. intervences kods, 11. intervences kods un 12. intervences kods atbilstoši Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmai 2021.–2027. gadam. ERAF finansējums 9. intervences kodā – 670 650 euro, 10. intervences kodā – 670 650 euro, 11. intervences kodā – 6 035 850 euro un 12. intervences kodā – 6 035 850 euro.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Jā
Apraksts
Plānojot 1.1.1.5.pasākuma trešās kārtas īstenošanu, ir veikta investīciju lietderīguma novērtēšana, t.sk. novērtējot, vai attiecīgos politikas rezultātus (ZTAIP2027 rezultāta rādītāju izmaiņas) ir iespējams sasniegt, neveicot ERAF investīcijas.
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Jā
Apraksts
1.1.1.5.pasākuma līmenī ir veikta investīciju lietderīguma novērtēšana, t.sk. novērtējot, vai attiecīgos politikas rezultātus (ZTAIP2027 rezultāta rādītāju izmaiņas) ir iespējams sasniegt, neveicot ERAF investīcijas. Novērtējuma rezultātā ir secināts, ka investīciju veikšana plānotajā apjomā ir lietderīga, projektiem plānotais finansējums 43,6 milj. EUR apmērā, tai skaitā 1.1.1.5. pasākuma trešajai kārtai 15,78 milj. EUR, tuvāko sešu gadu periodā nodrošinās būtisku ieguldījumu ZTAIP2027 rezultāta rādītāju sasniegšanā un veicinās starptautisko sadarbību pētniecības jomā un RIS3 specializācijas jomu attīstīšanu. Īstenojot noteikumu projektā plānotās aktivitātes, tiks veicināta ZTAIP2027 noteiktā 1.politikas rezultāta „Attīstīta pētniecības izcilība, kapacitāte un starptautiskā sadarbība” 1.rādītāja “Finansējuma īpatsvars pētniecībai un attīstībai, % no IKP”, 3.rādītāja “Nodarbināto zinātnisko darbinieku īpatsvars (%) kopējā nodarbināto skaitā (PLE izteiksmē)” un 8. rādītāja „Latvijas dalību rādītājs Apvārsnis Eiropa programmā – finansēto projektu piesaistītā finansējuma apjoms (kumulatīvi), % no programmas kopējā apmēra” mērķa vērtības sasniegšana. Ja investīcijas netiek veiktas pietiekamā apjomā un savlaicīgi, tad ir prognozējama Latvijas dalības programmā “Apvārsnis Eiropa” stagnācija, iespējams pasliktināšanās, piesaistītā finansējuma pētniecībai un attīstībai samazināšanās, kavēta RIS3 jomu attīstība. Netiks nodrošināta iespēja pilnvērtīgi piedalīties programmā “Apvārsnis Eiropa”, Latvijas zinātnes sistēmas integrācijai kopējā Eiropas pētniecības telpā.
1.1.1.5.pasākuma trešā kārta atstās pozitīvu ietekmi uz tautsaimniecību kopumā (Izvērstāks skaidrojums par 1.1.1.5.pasākuma trešās kārtas ietekmi uz tautsaimniecību ietverts anotācijas 2. sadaļā “Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu”).
1.1.1.5.pasākuma trešā kārta atstās pozitīvu ietekmi uz tautsaimniecību kopumā (Izvērstāks skaidrojums par 1.1.1.5.pasākuma trešās kārtas ietekmi uz tautsaimniecību ietverts anotācijas 2. sadaļā “Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu”).
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Fiziskās personas
- Zinātniskais personāls
Ietekmes apraksts
Noteikumu projekta tiesiskais regulējums ietekmēs starptautiskās sadarbības pasākumu attīstību un sniegs pozitīvu ietekmi pasākuma mērķa grupai. 1.1.1.5. pasākuma trešajā kārtā tiek nodrošināta iespēja saņemt ERAF atbalstu programmas “Apvārsnis Eiropa” un ES pētniecības un inovācijas 10. Ietvara programmas projektu pieteikumu sagatavošanai, piekļuvi EMBL resursiem, dalības nodrošināšanai ERIC konsorcijos un ESFRI platformās, sadarbības pasākumu īstenošanai kvantu skaitļošanas jomā, tādējādi sekmējot zinātnisko institūciju atpazīstamību, sadarbības tīklu veidošanu, zinātnisko institūciju iekļaušanos Eiropas Pētniecības telpas un Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģiskā foruma infrastruktūrā un starptautisko sadarbību pētniecības un tehnoloģiju jomā.
Juridiskās personas
- Zinātniskās institūcijas kā 1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas finansējuma saņēmēji un sadarbības partneri, IZM kā atbildīgā iestāde, Centrālā finanšu un līgumu aģentūra kā sadarbības iestāde.
Ietekmes apraksts
1.1.1.5. pasākuma trešajā kārtā tiek nodrošināta iespēja saņemt ERAF atbalstu programmas “Apvārsnis Eiropa” un ES pētniecības un inovācijas 10. Ietvara programmas projektu pieteikumu sagatavošanai, piekļuvi EMBL resursiem, dalības nodrošināšanai ERIC konsorcijos un ESFRI platformās, sadarbības pasākumu īstenošanai kvantu skaitļošanas jomā un citās starptautiskās pētniecības un attīstības sadarbības iniciatīvās, tādējādi sekmējot zinātnisko institūciju atpazīstamību, sadarbības tīklu veidošanu, zinātnisko institūciju iekļaušanos Eiropas Pētniecības telpas un Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģiskā foruma infrastruktūrā un starptautisko sadarbību pētniecības un tehnoloģiju jomā.
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.2.1. uz makroekonomisko vidi:
-2.2.2. uz nozaru konkurētspēju:
Jā
Ietekmes apraksts
Noteikumu projektam ir pozitīva ietekme uz zinātnisko institūciju darbību, jo tiek nodrošināta iespēja saņemt ERAF atbalstu programmas “Apvārsnis Eiropa” un ES pētniecības un inovācijas 10. Ietvara programmas projektu pieteikumu sagatavošanai, piekļuvi EMBL resursiem, dalības nodrošināšanai ERIC konsorcijos un ESFRI platformās, sadarbības pasākumu īstenošanai kvantu skaitļošanas jomā un citās starptautiskās pētniecības un attīstības sadarbības iniciatīvās, lai veicinātu starptautisko sadarbību pētniecības jomā un sasaisti ar RIS3 specializācijas jomu attīstīšanu, tādējādi veicinot Latvijas tautsaimniecības attīstību.
2.2.3. uz uzņēmējdarbības vidi:
-2.2.4. uz mazajiem un vidējiem uzņēmējiem:
-2.2.5. uz konkurenci:
-2.2.6. uz nodarbinātību:
Jā
Ietekmes apraksts
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas ietvaros tiks sniegts atbalsts zinātniskajam personālam.
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Rādītājs
2024
saskaņā ar valsts budžetu kārtējam gadam
izmaiņas kārtējā gadā, salīdzinot ar valsts budžetu kārtējam gadam
Turpmākie trīs gadi (euro)
2025
2026
2027
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
1
2
3
4
5
6
7
8
1. Budžeta ieņēmumi
0
0
0
3 353 250
0
2 682 600
2 682 600
1.1. valsts pamatbudžets, tai skaitā ieņēmumi no maksas pakalpojumiem un citi pašu ieņēmumi
0
0
0
3 353 250
0
2 682 600
2 682 600
1.2. valsts speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
1.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
2. Budžeta izdevumi
0
0
0
3 945 000
0
3 156 000
3 156 000
2.1. valsts pamatbudžets
0
0
0
3 945 000
0
3 156 000
3 156 000
2.2. valsts speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
2.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
3. Finansiālā ietekme
0
0
0
-591 750
0
-473 400
-473 400
3.1. valsts pamatbudžets
0
0
0
-591 750
0
-473 400
-473 400
3.2. speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
3.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
4. Finanšu līdzekļi papildu izdevumu finansēšanai (kompensējošu izdevumu palielinājumu norāda ar "-" zīmi)
0
0
0
0
0
0
0
5. Precizēta finansiālā ietekme
0
-591 750
-473 400
-473 400
5.1. valsts pamatbudžets
0
0
0
0
5.2. speciālais budžets
0
0
0
0
5.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
6. Detalizēts ieņēmumu un izdevumu aprēķins (ja nepieciešams, detalizētu ieņēmumu un izdevumu aprēķinu var pievienot anotācijas (ex-ante) pielikumā)
1.1.1.5.pasākuma trešās kārtas īstenošanai pieejamo kopējo finansējumu plāno ne vairāk kā 15 780 000 euro apmērā, tai skaitā ERAF finansējumu – 13 413 000 euro apmērā un valsts budžeta līdzfinansējumu – 2 367 000 euro apmērā.
Budžeta ieņēmumi ir finansējuma ERAF daļa 85 procentu apmērā no projekta attiecināmām izmaksām. Budžeta izdevumi ir kopējie projekta ieviešanai nepieciešamie publiskā finansējuma (ERAF un valsts budžeta) līdzekļi 100 procentu apmērā no projekta attiecināmām izmaksām. 1.1.1.5.pasākuma trešās kārtas projektus plānots īstenot indikatīvi no 2025. gada 2.ceturkšņa līdz 2029. gada 30.novembrim (indikatīvi 4,5 gadi).
Indikatīvi tiek plānots šāds finansējuma apjoma izlietojums:
2025. gadā – 3 945 000 euro (t.sk. ERAF 3 353 250 euro, valsts budžets 591 750 euro) jeb aptuveni 25 %;
2026. gadā – 3 156 000 euro (t.sk. ERAF 2 682 600 euro, valsts budžets 473 400 euro) jeb aptuveni 20 %;
2027.gadā – 3 156 000 euro (t.sk. ERAF 2 682 600 euro, valsts budžets 473 400 euro) jeb aptuveni 20 %;
2028.gadā – 3 156 000 euro (t.sk. ERAF 2 682 600 euro, valsts budžets 473 400 euro) jeb aptuveni 20 %;
2029.gadā – 2 367 000 euro (t.sk. ERAF 2 011 950 euro, valsts budžets 355 050 euro) jeb aptuveni 15 %.
Finansējuma sadalījums pa gadiem norādīts indikatīvi un var tikt precizēts, ņemot vērā faktiski izlietoto finansējumu.
Budžeta ieņēmumi ir finansējuma ERAF daļa 85 procentu apmērā no projekta attiecināmām izmaksām. Budžeta izdevumi ir kopējie projekta ieviešanai nepieciešamie publiskā finansējuma (ERAF un valsts budžeta) līdzekļi 100 procentu apmērā no projekta attiecināmām izmaksām. 1.1.1.5.pasākuma trešās kārtas projektus plānots īstenot indikatīvi no 2025. gada 2.ceturkšņa līdz 2029. gada 30.novembrim (indikatīvi 4,5 gadi).
Indikatīvi tiek plānots šāds finansējuma apjoma izlietojums:
2025. gadā – 3 945 000 euro (t.sk. ERAF 3 353 250 euro, valsts budžets 591 750 euro) jeb aptuveni 25 %;
2026. gadā – 3 156 000 euro (t.sk. ERAF 2 682 600 euro, valsts budžets 473 400 euro) jeb aptuveni 20 %;
2027.gadā – 3 156 000 euro (t.sk. ERAF 2 682 600 euro, valsts budžets 473 400 euro) jeb aptuveni 20 %;
2028.gadā – 3 156 000 euro (t.sk. ERAF 2 682 600 euro, valsts budžets 473 400 euro) jeb aptuveni 20 %;
2029.gadā – 2 367 000 euro (t.sk. ERAF 2 011 950 euro, valsts budžets 355 050 euro) jeb aptuveni 15 %.
Finansējuma sadalījums pa gadiem norādīts indikatīvi un var tikt precizēts, ņemot vērā faktiski izlietoto finansējumu.
6.1. detalizēts ieņēmumu aprēķins
-
6.2. detalizēts izdevumu aprēķins
-
7. Amata vietu skaita izmaiņas (palielinājuma gadījumā: izvērsts pamatojums, izvērtējums par esošo resursu pārskatīšanas iespējām, t.sk. vakanto štata vietu, ilgstošo vakanču izmantošanu u.c.)
-
Cita informācija
Nepieciešamais finansējums 1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas īstenošanai tiks piesaistīts normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā no budžeta resora “ 74. Gadskārtējā valsts budžeta izpildes procesā pārdalāmais finansējums” 80.00.00 programmas “Nesadalītais finansējums Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošanai”.
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
4.2. Cita informācija
-
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
5.1. Saistības pret Eiropas Savienību
Vai ir attiecināms?
Jā
ES tiesību akta CELEX numurs
32021R1060
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regula (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai
Apraksts
-
ES tiesību akta CELEX numurs
32014R0651
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regula (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu
Apraksts
-
ES tiesību akta CELEX numurs
32018R1046
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) Regula Nr. 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012
Apraksts
-
5.2. Citas starptautiskās saistības
Vai ir attiecināms?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
5.4. 1. tabula. Tiesību akta projekta atbilstība ES tiesību aktiem
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regula (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
47.pants
Noteikumu projekta 30.punkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stigrākas prasības
50. panta 1. punkta d) apakšpunkts
Noteikumu projekta 30.punkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stigrākas prasības
64. panta 1. punkta c) apakšpunkts
Noteikumu projekta 27.punkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stigrākas prasības
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
-
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
-
Cita informācija
-
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regula (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
2. panta 83. punkts
Noteikumu projekta 2.6. apakšpunkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
2. panta 90. punkts
Noteikumu projekta 2.3. apakšpunkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
-
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
-
Cita informācija
-
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) Regula Nr. 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
61. pants
Noteikumu projekta 31.punkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stigrākas prasības
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
-
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
-
Cita informācija
-
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Nē
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
Izglītības un zinātnes ministrijaNevalstiskās organizācijas
Valsts zinātnisko institūtu asociācija un Latvijas Jauno zinātnieku apvienība iesaistīta noteikumu projekta saskaņošanas procesā.Cits
Nē6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
Veids
Publiskā apspriešana
Saite uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem
Noteikumu projekts tiks publicēts Vienotajā tiesību aktu projektu izstrādes un saskaņošanas portālā publiskai apspriešanai, tai skaitā nodrošinot ikvienam interesentam sniegt savu viedokli.
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
Tiks papildināts pēc viedokļu saņemšanas.
6.4. Cita informācija
-
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
-
7.5. Cita informācija
Tiesību akta projekta izpildē iesaistīta IZM kā Eiropas Savienības fondu vadībā iesaistītā atbildīgā iestāde un IZM kā nozares ministrija, Centrālā finanšu un līgumu aģentūra kā Eiropas Savienības fondu vadībā iesaistītā sadarbības iestāde un zinātniskās institūcijas kā projektu finansējuma saņēmēji vai sadarbības partneri.
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Īstenojot noteikumu projektā plānotās aktivitātes tiks veicināta NAP2027 indikatora “Finansējuma īpatsvars pētniecībai un attīstībai, % no IKP” un "Starptautiskās citējamības datubāzē Scopus iekļauto Latvijas autoru zinātnisko publikāciju skaits gadā" mērķa vērtības sasniegšana.
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas ietvaros tiks īstenotas horizontālā principa “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana” darbības, kas veicina personu ar invaliditāti vienlīdzīgas iespējas un tiesības:
1) vispārīgas darbības:
- projekta vadības un īstenošanas personāla atlase tiks nodrošināta bez jebkādas tiešas vai netiešas diskriminācijas, veicina mazāk pārstāvētā dzimuma piesaisti, personu ar invaliditāti piesaisti un nediskriminē pēc rases, etniskās izcelsmes, dzimuma, vecuma, invaliditātes, reliģiskās, pārliecības, seksuālās orientācijas vai citiem apstākļiem;
- īstenojot projekta komunikācijas un vizuālās identitātes aktivitātes, to saturs tiks rūpīgi izvērtēts un tiks izvēlēta valoda un vizuālie tēli, kas mazina diskrimināciju un stereotipu veidošanos vai uzturēšanu par kādu no dzimumiem, personām ar invaliditāti, reliģisko pārliecību, vecumu, rasi un etnisko izcelsmi vai seksuālo orientāciju (skat. metodisko materiālu “Ieteikumi diskrimināciju un stereotipus mazinošai komunikācijai ar sabiedrību”, https://www.lm.gov.lv/lv/media/18838/download);
- projekta vadības un īstenošanas procesā personām ar invaliditāti tiks nodrošināta piekļūstamība, tostarp, pielāgota darba vieta un pielāgotas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas.
2) specifiskās darbības:
- tiks nodrošināti konsultatīva rakstura pasākumi par personu ar invaliditāti vienlīdzīgu iespēju jautājumiem, tostarp piesaistīti eksperti vai nodrošinātas konsultācijas ar nevalstiskajām organizācijām, kas pārstāv personu ar invaliditāti intereses (piemēram, informatīvo materiālu izstrādes procesā, pakalpojuma sniegšanas telpu vides piekļūstamības novērtēšanai, mērķa grupu uzrunāšanai un sasniegšanai u.c. (attiecīgi pievienojot dokumentus, piemēram, konsultāciju protokolus u.c.);
- mediju kampaņu, semināru, konferenču un komunikācijas pasākumu īstenošanā sabiedrības informēšanai tiks nodrošināti cilvēkiem ar dažāda veida funkcionāliem traucējumiem piekļūstami formāti (piemēram, tulkošana zīmju valodā, subtitrēšana, Braila druka, reāllaika transkripcija, raidījumu un pasākumu ierakstīšana).
1) vispārīgas darbības:
- projekta vadības un īstenošanas personāla atlase tiks nodrošināta bez jebkādas tiešas vai netiešas diskriminācijas, veicina mazāk pārstāvētā dzimuma piesaisti, personu ar invaliditāti piesaisti un nediskriminē pēc rases, etniskās izcelsmes, dzimuma, vecuma, invaliditātes, reliģiskās, pārliecības, seksuālās orientācijas vai citiem apstākļiem;
- īstenojot projekta komunikācijas un vizuālās identitātes aktivitātes, to saturs tiks rūpīgi izvērtēts un tiks izvēlēta valoda un vizuālie tēli, kas mazina diskrimināciju un stereotipu veidošanos vai uzturēšanu par kādu no dzimumiem, personām ar invaliditāti, reliģisko pārliecību, vecumu, rasi un etnisko izcelsmi vai seksuālo orientāciju (skat. metodisko materiālu “Ieteikumi diskrimināciju un stereotipus mazinošai komunikācijai ar sabiedrību”, https://www.lm.gov.lv/lv/media/18838/download);
- projekta vadības un īstenošanas procesā personām ar invaliditāti tiks nodrošināta piekļūstamība, tostarp, pielāgota darba vieta un pielāgotas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas.
2) specifiskās darbības:
- tiks nodrošināti konsultatīva rakstura pasākumi par personu ar invaliditāti vienlīdzīgu iespēju jautājumiem, tostarp piesaistīti eksperti vai nodrošinātas konsultācijas ar nevalstiskajām organizācijām, kas pārstāv personu ar invaliditāti intereses (piemēram, informatīvo materiālu izstrādes procesā, pakalpojuma sniegšanas telpu vides piekļūstamības novērtēšanai, mērķa grupu uzrunāšanai un sasniegšanai u.c. (attiecīgi pievienojot dokumentus, piemēram, konsultāciju protokolus u.c.);
- mediju kampaņu, semināru, konferenču un komunikācijas pasākumu īstenošanā sabiedrības informēšanai tiks nodrošināti cilvēkiem ar dažāda veida funkcionāliem traucējumiem piekļūstami formāti (piemēram, tulkošana zīmju valodā, subtitrēšana, Braila druka, reāllaika transkripcija, raidījumu un pasākumu ierakstīšana).
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
1.1.1.5. pasākuma trešās kārtas projektu ietvaros tiks īstenotas vispārīgas un specifiskas horizontālā principa “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana” darbības, kas veicina dzimumu līdztiesību:
1) vispārīgas darbības:
- projekta vadības un īstenošanas personāla atlase tiks nodrošināta bez jebkādas tiešas vai netiešas diskriminācijas, veicina mazāk pārstāvētā dzimuma piesaisti, personu ar invaliditāti piesaisti un nediskriminē pēc rases, etniskās izcelsmes, dzimuma, vecuma, invaliditātes, reliģiskās, pārliecības, seksuālās orientācijas vai citiem apstākļiem;
- projektu vadībā un īstenošanā tiks virzīti pasākumi, kas sekmē darba un ģimenes dzīves līdzsvaru, paredzot elastīga un nepilna laika darba iespēju nodrošināšanu vecākiem ar bērniem un personām, kuras aprūpē tuviniekus;
- sievietēm un vīriešiem tiks nodrošināta vienlīdzīga darba samaksa un vienlīdzīgas karjeras izaugsmes iespējas, tostarp nodrošinot dalību apmācībās, semināros, komandējumos;
2) specifiskās darbības:
- pasākumos un diskusijās (diskusiju paneļos) tiks piesaistīti abu dzimumu eksperti, viedokļu paudēji, lai nodrošinātu abu dzimumu viedokļu, situācijas, vajadzību atspoguļojumu un interešu pārstāvniecību;
- tiks īstenoti pasākumi, kas veicina līdzsvarotu sieviešu un vīriešu iesaisti zinātnē un pētniecībā, īpaši STEM jomās.
1) vispārīgas darbības:
- projekta vadības un īstenošanas personāla atlase tiks nodrošināta bez jebkādas tiešas vai netiešas diskriminācijas, veicina mazāk pārstāvētā dzimuma piesaisti, personu ar invaliditāti piesaisti un nediskriminē pēc rases, etniskās izcelsmes, dzimuma, vecuma, invaliditātes, reliģiskās, pārliecības, seksuālās orientācijas vai citiem apstākļiem;
- projektu vadībā un īstenošanā tiks virzīti pasākumi, kas sekmē darba un ģimenes dzīves līdzsvaru, paredzot elastīga un nepilna laika darba iespēju nodrošināšanu vecākiem ar bērniem un personām, kuras aprūpē tuviniekus;
- sievietēm un vīriešiem tiks nodrošināta vienlīdzīga darba samaksa un vienlīdzīgas karjeras izaugsmes iespējas, tostarp nodrošinot dalību apmācībās, semināros, komandējumos;
2) specifiskās darbības:
- pasākumos un diskusijās (diskusiju paneļos) tiks piesaistīti abu dzimumu eksperti, viedokļu paudēji, lai nodrošinātu abu dzimumu viedokļu, situācijas, vajadzību atspoguļojumu un interešu pārstāvniecību;
- tiks īstenoti pasākumi, kas veicina līdzsvarotu sieviešu un vīriešu iesaisti zinātnē un pētniecībā, īpaši STEM jomās.
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.2. Cita informācija
1.1.1.5.pasākuma investīcijām būs netieša ietekme uz horizontālo principu „Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana”.
1.1.1.5.pasākuma trešās kārtas projektu iesniegumu vērtēšanā tiks piemērots specifiskais atbilstības kritērijs „Projektā ir paredzētas darbības, kas veicina vienlīdzību, iekļaušanu, nediskrimināciju un pamattiesību ievērošanu” (precizējams kritērijs), kas nozīmē, ka var pieņemt lēmumu par projekta iesnieguma apstiprināšanu vai apstiprināšanu ar nosacījumu, ja projekta iesniedzējs nodrošina pilnīgu atbilstību kritērijam lēmumā noteiktajā termiņā un kārtībā, vai projekta iesnieguma noraidīšanu.
Noteikumu projekts paredz pienākumu finansējuma saņēmējam uzkrāt datus par horizontālā principa „Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana” rādītāju: Sieviešu skaits atbalsta saņēmēju vidū (VINPI_06.3).
1.1.1.5.pasākuma trešās kārtas projektu iesniegumu vērtēšanā tiks piemērots specifiskais atbilstības kritērijs „Projektā ir paredzētas darbības, kas veicina vienlīdzību, iekļaušanu, nediskrimināciju un pamattiesību ievērošanu” (precizējams kritērijs), kas nozīmē, ka var pieņemt lēmumu par projekta iesnieguma apstiprināšanu vai apstiprināšanu ar nosacījumu, ja projekta iesniedzējs nodrošina pilnīgu atbilstību kritērijam lēmumā noteiktajā termiņā un kārtībā, vai projekta iesnieguma noraidīšanu.
Noteikumu projekts paredz pienākumu finansējuma saņēmējam uzkrāt datus par horizontālā principa „Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana” rādītāju: Sieviešu skaits atbalsta saņēmēju vidū (VINPI_06.3).
Pielikumi
Pielikums
Nosaukums
1.1.1.5.pasākuma 3.kārtas finansējuma aprēķini