23-TA-2022: Noteikumu projekts starptautiskā līguma apstiprināšanai (Jauns)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Par Latvijas Republikas pievienošanos Līgumam par Eiropas Molekulārās bioloģijas laboratorijas izveidošanu" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
Ministrijas / iestādes iniciatīva
Apraksts
Atbilstoši Ministru kabineta (MK) 25.04.2023. sēdes protokola Nr. 22 31. § 6.punktam, ir sagatavoti Ministru kabineta noteikumi starptautiska līguma apstiprināšanai, un tādējādi Latvija pievienojas Līgumam par Eiropas Molekulārās bioloģijas laboratorijas izveidošanu
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Izpildīt Ministru kabineta (MK) 25.04.2023. sēdes protokola Nr. 22 31. § 6.punktu, kā arī Informatīvajā ziņojumā "Par Latvijas Republikas pievienošanos Eiropas Molekulārās bioloģijas konferencei un Eiropas Molekulāras bioloģijas laboratorijai" 22-TA-2082 (turpmāk - Informatīvais ziņojums) nosauktos mērķus un uzdevumus
Spēkā stāšanās termiņš
Vispārējā kārtība
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Latvija līdz 2023.g. ir vienīgā Eiropas Savienības valsts, kura nav pievienojusies ne Eiropas Molekulārās bioloģijas konferencei (EMBC) , ne Eiropas Molekulāras bioloģijas laboratorijai (EMBL). No 2020. -2023. gadam Latvija bija EMBL perspektīvā dalībvalsts, gūstot iespēju iepazīties ar EMBL resursiem un programmām. EMBL ir viens no galvenajiem centriem pasaulē, kur tiek attīstītas molekulārās bioloģijas tehnoloģijas, līdz ar to šis ir kanāls, lai tehnoloģijas un prasmes izplatītu Latvijas inovāciju telpā. Līdz ar to atbilstoši Informatīvajā ziņojumā sniegtajai argumentācijai, Latvijai nepieciešams pievienoties līgumam par EMBL izveidošanu, lai iegūtu pieeju tehnoloģijām un zināšanām.
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Saskaņā ar Zinātnes, tehnoloģijas attīstības un inovācijas pamatnostādnēm 2021.-2027. gadam, rīcības virzieni ir pētniecības un attīstības (P&A) cilvēkkapitāla attīstība, P&A infrastruktūra pētniecības izcilībai un inovācijai, starptautiskā mobilitāte, izcilības piesaiste un sadarbība. Šos uzdevumus Latvija nevar risināt autarķijā, bet tikai starptautiskās zinātniskās sadarbības veidā. Šajā sadarbībā īpaša loma ir starptautiskajām organizācijām zinātnes jomā, kur Latvija jau sadarbojas ar Eiropas Kodolpētījumu aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru. Savukārt sadarbība ar EMBL iepazīšanās formātā beidzās 2023. gada martā. Neveicot atbilstošus pasākumus, Latvijai nebūs pieejas jaunākajām zināšanām, tehnoloģijām un saistītajām prasmēm molekulārās bioloģijas nozarē. Atbilstoši Nacionālās industriālās politikas pamatnostādnēm 2021.-2027. gadam, viena no Latvijas viedās specializācijas (RIS3) jomām ir biomedicīna, medicīnas tehnoloģijas, farmācija. Šajā jomā mūsdienās galvenais P&A instruments ir molekulārā bioloģija, jaunas pētniecības metodes tiek radītas tikai dažās vietās pasaulē, kā EMBL. Tādējādi, bez sadarbības ar EMBL Latvija zaudē iespēju attīstīt jaunākās pētniecības tehnoloģijas, izmantot EMBL laboratoriju pakalpojumus, veikt apmaiņu ar EMBL zinātniskajām grupām, veidot kopējus projektus pamatprogrammā Apvārsnis Eiropa. Molekulārā bioloģija ir nozare ar visaugstākajiem ietekmes faktoriem. Mērķis, lai Latvijā atrastos vismaz viena Top 500 augstskola, nav sasniedzams, ja tā neiesaistās molekulārās bioloģijas un medicīnas pētījumos, kas rada augstu kopējo citēšanas apjomu. Reģiona konkurētspējīgākā augstskolas - Tartu Universitāte - virsproporcionāli darbojas tieši molekulārās bioloģijas jomā, radot izcilus pētniecības rezultātus. Arī industrijai ir nepieciešama sadarbība ar EMBL, kā to parāda Lietuvas biotehnoloģiju sektora straujā attīstība. Latvijā spēcīgā farmācijas industrija pieprasa augstākā līmeņa pētījumus atbilstošās jomās, īpaši molekulārajā medicīnā un farmācijā.
Informatīvajā ziņojumā detalizēti aprakstīti sadarbības virzieni ar EMBL. Būtiski, ka EMBL ir zinātnisks centrs, kurā esošas aparatūras iespējas var izmantot dalībvalstu zinātnieki (core facilities) un jo īpaši var apgūt jaunākās metodes darbam ar pētniecisko aparatūru. Tieši zinātnes infrastruktūrā ir bijušas ļoti lielas investīcijas no Eiropas Reģionālā attīstības fonda, un saistībā ar EMBL darbības jomu sinerģija veidojas ar Latvijas Universitāti, Rīgas Stradiņa universitāti, Rīgas Tehnisko universitāti, Latvijas Organiskās sintēzes institūtu, Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centru. Molekulārās diagnostikas jomā - universitāšu slimnīcas.
Informatīvajā ziņojumā detalizēti aprakstīti sadarbības virzieni ar EMBL. Būtiski, ka EMBL ir zinātnisks centrs, kurā esošas aparatūras iespējas var izmantot dalībvalstu zinātnieki (core facilities) un jo īpaši var apgūt jaunākās metodes darbam ar pētniecisko aparatūru. Tieši zinātnes infrastruktūrā ir bijušas ļoti lielas investīcijas no Eiropas Reģionālā attīstības fonda, un saistībā ar EMBL darbības jomu sinerģija veidojas ar Latvijas Universitāti, Rīgas Stradiņa universitāti, Rīgas Tehnisko universitāti, Latvijas Organiskās sintēzes institūtu, Latvijas Biomedicīnas pētījumu un studiju centru. Molekulārās diagnostikas jomā - universitāšu slimnīcas.
Risinājuma apraksts
Informatīvajā ziņojumā "Par Latvijas Republikas pievienošanos Eiropas Molekulārās bioloģijas konferencei un Eiropas Molekulāras bioloģijas laboratorijai" 22-TA-2082 (turpmāk - Informatīvais ziņojums) sniegta detalizēta analīze, kādēļ Latvijai nepieciešama dalība EMBL. EMBL un tās sastāvā esošais Eiropas Bioinformātikas institūts (EBI) ir vadošās zinātniskās institūcijas Eiropā savās jomās, un vienas no vadošajām pasaulē. Informatīvais ziņojums sniedz detalizētu pārskatu par sadarbības virzieniem ar EMBL.
Informatīvais ziņojums pieņemts MK 2023.g. 25. aprīlī, uz tā pamata Izglītības un zinātnes ministre parakstīja pieteikumu EMBL par Latvijas uzņemšanu. Atbildot uz to, tika saņemts EMBL uzaicinājums Latvijai piedalīties EMBL padomes sanāksmē un prezentēt Latvijas molekulārās bioloģijas nozari, pēc tam EMBL slēgtā sēdē lemtu par Latvijas uzņemšanu. Latvija piedalījās EMBL padomes sanāksmē 27.06.2023 ar prezentāciju. Pēc tam notika slēgta (tikai EMBL dalībvalstis) balsošana par Latvijas pieteikumu, kas tika vienbalsīgi atbalstīts. 08.07. 2023. saņemta oficiāla vēstule ar uzaicinājumu Latvijai pabeigt iestāšanās procedūras (pielikumā).
Pēc Līguma apstiprināšanas MK tālākās darbības veic Ārlietu ministrija, nodrošinot Latvijas iestāšanās pabeigšanu.
Valsts var pievienoties EMBL tikai pēc tam, kad ir jau pievienojusies EMBC, līdz ar to pievienošanās instrumenti EMBC un EMBL vai nu jāiesniedz vienlaicīgi, vai arī vispirms Šveices valdībai jāiesniedz EMBC pievienošanās instruments.
Līgums par Eiropas Molekulāras bioloģijas laboratorijas izveidošanu ir parakstīts Ženēvā 1973. gada 10. maijā, to parakstīja Austrija, Dānija, Francija, Vācijas Federatīvā Republika, Izraēla, Itālija, Nīderlande, Zviedrija, Šveice, Apvienotā Karaliste. EMBC dalībvalstis Grieķija, Spānija un Norvēģija šo līgumu sākotnēji neparakstīja. Šobrīd EMBL ir 28 dalībvalstis https://www.embl.org/about/member-states/. Iemaksu sadalījums Līguma Pielikumā pievienots informatīvos nolūkos, jo tas tika pievienots līgumam, bet pievienojoties jaunām dalībvalstīm, iemaksu struktūra ir mainījusies.
Informatīvais ziņojums pieņemts MK 2023.g. 25. aprīlī, uz tā pamata Izglītības un zinātnes ministre parakstīja pieteikumu EMBL par Latvijas uzņemšanu. Atbildot uz to, tika saņemts EMBL uzaicinājums Latvijai piedalīties EMBL padomes sanāksmē un prezentēt Latvijas molekulārās bioloģijas nozari, pēc tam EMBL slēgtā sēdē lemtu par Latvijas uzņemšanu. Latvija piedalījās EMBL padomes sanāksmē 27.06.2023 ar prezentāciju. Pēc tam notika slēgta (tikai EMBL dalībvalstis) balsošana par Latvijas pieteikumu, kas tika vienbalsīgi atbalstīts. 08.07. 2023. saņemta oficiāla vēstule ar uzaicinājumu Latvijai pabeigt iestāšanās procedūras (pielikumā).
Pēc Līguma apstiprināšanas MK tālākās darbības veic Ārlietu ministrija, nodrošinot Latvijas iestāšanās pabeigšanu.
Valsts var pievienoties EMBL tikai pēc tam, kad ir jau pievienojusies EMBC, līdz ar to pievienošanās instrumenti EMBC un EMBL vai nu jāiesniedz vienlaicīgi, vai arī vispirms Šveices valdībai jāiesniedz EMBC pievienošanās instruments.
Līgums par Eiropas Molekulāras bioloģijas laboratorijas izveidošanu ir parakstīts Ženēvā 1973. gada 10. maijā, to parakstīja Austrija, Dānija, Francija, Vācijas Federatīvā Republika, Izraēla, Itālija, Nīderlande, Zviedrija, Šveice, Apvienotā Karaliste. EMBC dalībvalstis Grieķija, Spānija un Norvēģija šo līgumu sākotnēji neparakstīja. Šobrīd EMBL ir 28 dalībvalstis https://www.embl.org/about/member-states/. Iemaksu sadalījums Līguma Pielikumā pievienots informatīvos nolūkos, jo tas tika pievienots līgumam, bet pievienojoties jaunām dalībvalstīm, iemaksu struktūra ir mainījusies.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Nē
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Nē
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
-
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Rādītājs
2023
saskaņā ar valsts budžetu kārtējam gadam
izmaiņas kārtējā gadā, salīdzinot ar valsts budžetu kārtējam gadam
Turpmākie trīs gadi (euro)
2024
2025
2026
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
1
2
3
4
5
6
7
8
1. Budžeta ieņēmumi
121 328
0
151 513
0
187 029
0
99 039
1.1. valsts pamatbudžets, tai skaitā ieņēmumi no maksas pakalpojumiem un citi pašu ieņēmumi
121 328
0
151 513
0
187 029
0
99 039
1.2. valsts speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
1.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
2. Budžeta izdevumi
121 328
0
151 513
0
187 029
0
99 039
2.1. valsts pamatbudžets
121 328
0
151 513
0
187 029
0
99 039
2.2. valsts speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
2.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
3. Finansiālā ietekme
0
0
0
0
0
0
0
3.1. valsts pamatbudžets
0
0
0
0
0
0
0
3.2. speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
3.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
4. Finanšu līdzekļi papildu izdevumu finansēšanai (kompensējošu izdevumu palielinājumu norāda ar "-" zīmi)
0
0
0
0
0
0
0
5. Precizēta finansiālā ietekme
0
0
0
0
5.1. valsts pamatbudžets
0
0
0
0
5.2. speciālais budžets
0
0
0
0
5.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
6. Detalizēts ieņēmumu un izdevumu aprēķins (ja nepieciešams, detalizētu ieņēmumu un izdevumu aprēķinu var pievienot anotācijas (ex-ante) pielikumā)
-
6.1. detalizēts ieņēmumu aprēķins
-
6.2. detalizēts izdevumu aprēķins
-
7. Amata vietu skaita izmaiņas (palielinājuma gadījumā: izvērsts pamatojums, izvērtējums par esošo resursu pārskatīšanas iespējām, t.sk. vakanto štata vietu, ilgstošo vakanču izmantošanu u.c.)
-
Cita informācija
Visi izdevumi, kas saistīti ar dalību Eiropas molekulārās bioloģijas laboratorijā, tiks segti Izglītības un zinātnes ministrijas budžeta apakšprogrammas 05.02.00 "Zinātnes bāzes finansējums" esošo līdzekļu ietvaros.
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
-
4.2. Cita informācija
-
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
5.1. Saistības pret Eiropas Savienību
Vai ir attiecināms?
Nē
5.2. Citas starptautiskās saistības
Vai ir attiecināms?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
-
6.4. Cita informācija
-
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
Institūcijas
- Izglītības un zinātnes ministrija
7.2. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.3. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.4. Projekta izpildes ietekme uz pārvaldes funkcijām un institucionālo struktūru
Ietekme
Jā/Nē
Skaidrojums
1. Tiks veidota jauna institūcija
Nē
-
2. Tiks likvidēta institūcija
Nē
-
3. Tiks veikta esošās institūcijas reorganizācija
Nē
-
4. Institūcijas funkcijas un uzdevumi tiks mainīti (paplašināti vai sašaurināti)
Nē
-
5. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu efektivizācija
Nē
-
6. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu digitalizācija
Nē
-
7. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu optimizācija
Nē
-
8. Cita informācija
Nē
-
7.5. Cita informācija
Līguma izpildi nodrošina Izglītības un zinātnes ministrija esošā resursa ietvarā, nodrošinot Latvijas zinātnes interešu pārstāvību Eiropas pētniecības telpā
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Starptautiskās citējamības datubāzē Scopus iekļauto Latvijas autoru zinātnisko publikāciju skaits gadā: bāzes gada vērtība (2017) - 2376, mērķa vērtība 2024. g. - 2688 un 2027.g. - 3000
Nodarbinātā zinātniskā personāla īpatsvars no kopējā nodarbināto skaita (pilna laika slodzēs): bāzes gada vērtība (2018) - 0,639%, mērķa vērtība 2024. g. - 0,8% un 2027.g. - 1%
Jauno doktoru īpatsvars no 25–34 gadus veciem iedzīvotājiem: bāzes gada vērtība (2017) -0,236%, mērķa vērtība 2024. g. - 0,35% un 2027.g. - 0,5%
Nodarbinātā zinātniskā personāla īpatsvars no kopējā nodarbināto skaita (pilna laika slodzēs): bāzes gada vērtība (2018) - 0,639%, mērķa vērtība 2024. g. - 0,8% un 2027.g. - 1%
Jauno doktoru īpatsvars no 25–34 gadus veciem iedzīvotājiem: bāzes gada vērtība (2017) -0,236%, mērķa vērtība 2024. g. - 0,35% un 2027.g. - 0,5%
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Jaunu molekulārās bioloģijas tehnoloģiju pieejamības uzlabojums
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.2. Cita informācija
-
Pielikumi