24-TA-737: Likumprojekts (Grozījumi)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Grozījumi Muitas likumā" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Apraksts
Ministru kabineta 2024.gada 6.februāra sēdes protokola Nr.6, 33. § “Informatīvais ziņojums “Par Valsts ieņēmumu dienesta darbības pilnveides pasākumiem”” 3.punkts, kurā dots uzdevums Finanšu ministrijai sagatavot un noteiktā kārtībā līdz 2024.gada 1.jūnijam iesniegt izskatīšanai Ministru kabinetā tiesību aktu projektus, kas paredz Valsts ieņēmumu dienesta Nodokļu un muitas policijas pārvaldes funkciju un uzdevumu, kā arī Iekšējās drošības pārvaldes izmeklēšanas un operatīvās darbības funkciju un uzdevumu izslēgšanu no Valsts ieņēmumu dienesta funkcijām un uzdevumiem.
Viens no tiesību aktu projektiem, kurā ir nepieciešams veikt atbilstošus grozījumus, ir likums “Par Valsts ieņēmumu dienestu”. Tomēr, tā kā grozījumi tiktu izdarīti likuma lielākajā daļā un likuma teksts tādējādi kļūtu grūti uztverams, ir pieņemts lēmums izstrādāt jaunu Valsts ieņēmumu dienesta likumu nevis grozīt spēkā esošo.
Tā kā jaunajā Valsts ieņēmumu dienesta likumā netiek paredzēts iekļaut atsevišķas normas saistībā ar muitas jomu, tādejādi šādas normas nepieciešams iekļaut Muitas likumā.
Viens no tiesību aktu projektiem, kurā ir nepieciešams veikt atbilstošus grozījumus, ir likums “Par Valsts ieņēmumu dienestu”. Tomēr, tā kā grozījumi tiktu izdarīti likuma lielākajā daļā un likuma teksts tādējādi kļūtu grūti uztverams, ir pieņemts lēmums izstrādāt jaunu Valsts ieņēmumu dienesta likumu nevis grozīt spēkā esošo.
Tā kā jaunajā Valsts ieņēmumu dienesta likumā netiek paredzēts iekļaut atsevišķas normas saistībā ar muitas jomu, tādejādi šādas normas nepieciešams iekļaut Muitas likumā.
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Likumprojekts “Grozījumi Muitas likumā” (turpmāk – likumprojekts) ir izstrādāts, lai tajā pārņemtu atsevišķas normas muitas jomā, kuras netiek no likuma "Par Valsts ieņēmumu dienestu" pārņemtas jaunajā Valsts ieņēmumu dienesta likumā.
Spēkā stāšanās termiņš
01.01.2026.
Pamatojums
Nepieciešams sagatavošanās periods Valsts ieņēmumu dienesta reorganizācijas efektīvai īstenošanai.
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Jaunajā Valsts ieņēmumu dienesta likumā netiek pārņemtas atsevišķas ar muitas jomu saistītas normas, kuras šobrīd noteiktas likumā "Par Valsts ieņēmumu dienestu". Lai nodrošinātu, piemēram, muitas amatpersonas tiesības apturēt transportlīdzekli muitas kontroles veikšanai vai tiesības personas pārmeklēšanas laikā fiksēt muitas kontroles darbības (fotografēt, izdarīt audioierakstus un videoierakstus), nepieciešams veikt atbilstošus grozījumus Muitas likumā.
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Likumprojekta 1.pants.
Muitas iestādes uzdevumus un tiesības nodokļu administrēšanā šobrīd reglamentē likums "Par Valsts ieņēmumu dienestu". Minētā likuma 11.panta otrajā daļā noteikts, ka īstenojot muitas politiku, muitas iestādes uzdevums ir piemērot un administrēt muitas tarifus, iekasēt muitas nodokli un citus normatīvajos aktos paredzētos nodokļus, kas nomaksājami uz muitas robežas. Savukārt, atbilstoši likuma "Par Valsts ieņēmumu dienestu" 13.panta trešajai daļai, muitas iestāžu ierēdņiem, pildot dienesta pienākumus nodokļu administrēšanā, ir tiesības, kas noteiktas likuma "Par Valsts ieņēmumu dienestu 10.panta pirmajā daļā. Muitas iestāde veic ne tikai muitas politikas īstenošanu, bet arī nodokļu administrēšanu.
Likumprojekts “Valsts ieņēmumu dienesta likums” veidots īss un koncentrēts un, lai nodrošinātu tiesisko skaidrību par to, ka arī muitas iestādei ir noteikti uzdevumi un tiesības nodokļu administrēšanā, normatīvajā regulējumā būtu jāsaglabā normas saistībā ar muitas iestādes kā nodokļu administrācijas statusu.
Muitas iestādes uzdevumus un tiesības nodokļu administrēšanā šobrīd reglamentē likums "Par Valsts ieņēmumu dienestu". Minētā likuma 11.panta otrajā daļā noteikts, ka īstenojot muitas politiku, muitas iestādes uzdevums ir piemērot un administrēt muitas tarifus, iekasēt muitas nodokli un citus normatīvajos aktos paredzētos nodokļus, kas nomaksājami uz muitas robežas. Savukārt, atbilstoši likuma "Par Valsts ieņēmumu dienestu" 13.panta trešajai daļai, muitas iestāžu ierēdņiem, pildot dienesta pienākumus nodokļu administrēšanā, ir tiesības, kas noteiktas likuma "Par Valsts ieņēmumu dienestu 10.panta pirmajā daļā. Muitas iestāde veic ne tikai muitas politikas īstenošanu, bet arī nodokļu administrēšanu.
Likumprojekts “Valsts ieņēmumu dienesta likums” veidots īss un koncentrēts un, lai nodrošinātu tiesisko skaidrību par to, ka arī muitas iestādei ir noteikti uzdevumi un tiesības nodokļu administrēšanā, normatīvajā regulējumā būtu jāsaglabā normas saistībā ar muitas iestādes kā nodokļu administrācijas statusu.
Risinājuma apraksts
Likumprojekta 1.pants.
Lai nodrošinātu tiesisko skaidrību attiecībā uz to, ka muitas iestāde veic ne tikai muitas politikas īstenošanu, bet arī nodokļu administrēšanu, Muitas likumā nepieciešams noteikt, ka muitas iestāde ir Valsts ieņēmumu dienesta struktūrvienība, kas pilda normatīvajos aktos muitas jomā, Valsts ieņēmumu dienesta likumā un citos normatīvajos aktos noteiktos uzdevumus muitas politikas īstenošanā un nodokļu administrēšanā.
Lai nodrošinātu tiesisko skaidrību attiecībā uz to, ka muitas iestāde veic ne tikai muitas politikas īstenošanu, bet arī nodokļu administrēšanu, Muitas likumā nepieciešams noteikt, ka muitas iestāde ir Valsts ieņēmumu dienesta struktūrvienība, kas pilda normatīvajos aktos muitas jomā, Valsts ieņēmumu dienesta likumā un citos normatīvajos aktos noteiktos uzdevumus muitas politikas īstenošanā un nodokļu administrēšanā.
Problēmas apraksts
Likumprojekta 2.pants.
Muitas likuma 14.panta otrās daļas 3.punkts deleģē Ministru kabinetam noteikt kārtību, kādā muitas amatpersona veic transportlīdzekļa apturēšanu Latvijas Republikas muitas teritorijā muitas kontroles veikšanai un nogādā transportlīdzekli muitas iestādē muitas kontroles veikšanai. Minētā kārtība noteikta ar Ministru kabineta 2017.gada 8.augusta noteikumiem Nr.468 “Noteikumi par atsevišķiem muitas kontroles veidiem” (turpmāk – MK noteikumi Nr.468).
Muitas amatpersonas tiesības apturēt transportlīdzekli muitas kontroles veikšanai izriet no likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu”.
Proti, Valsts ieņēmumu dienesta ģenerāldirektors pilnvaro muitas iestāžu ierēdņus (muitas amatpersonas) apturēt transportlīdzekli muitas kontroles veikšanai Latvijas Republikas muitas teritorijā un nogādāt transportlīdzekli muitas iestādē muitas kontroles veikšanai (likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 4.panta otrās daļas 12.1 punkts).
Valsts ieņēmumu dienesta ģenerāldirektora pilnvarotiem muitas iestāžu ierēdņiem (muitas amatpersonām) ir tiesības apturēt transportlīdzekli muitas kontroles veikšanai Latvijas Republikas muitas teritorijā un nogādāt transportlīdzekli muitas iestādē muitas kontroles veikšanai (likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 13.panta astotā daļa).
Likumprojektā “Valsts ieņēmumu dienesta likums” netiek pārņemtas likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 4.panta otrās daļas 12.1 punkta un 13.panta astotās daļas normas. Līdz ar to, papildus kārtībai, kādā muitas amatpersona veic transportlīdzekļa apturēšanu Latvijas Republikas muitas teritorijā muitas kontroles veikšanai un nogādā transportlīdzekli muitas iestādē muitas kontroles veikšanai Muitas likumā nepieciešams noteikt, ka muitas amatpersonai ir šādas tiesības.
Vienlaikus būtu redakcionāli precizējama Muitas likuma 14.panta pirmā daļa, radot nepārprotamu tiesisku skaidrību par to, ka muitas kontroli muitas amatpersona veic visā Latvijas Republikas teritorijā.
Muitas likuma 14.panta otrās daļas 3.punkts deleģē Ministru kabinetam noteikt kārtību, kādā muitas amatpersona veic transportlīdzekļa apturēšanu Latvijas Republikas muitas teritorijā muitas kontroles veikšanai un nogādā transportlīdzekli muitas iestādē muitas kontroles veikšanai. Minētā kārtība noteikta ar Ministru kabineta 2017.gada 8.augusta noteikumiem Nr.468 “Noteikumi par atsevišķiem muitas kontroles veidiem” (turpmāk – MK noteikumi Nr.468).
Muitas amatpersonas tiesības apturēt transportlīdzekli muitas kontroles veikšanai izriet no likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu”.
Proti, Valsts ieņēmumu dienesta ģenerāldirektors pilnvaro muitas iestāžu ierēdņus (muitas amatpersonas) apturēt transportlīdzekli muitas kontroles veikšanai Latvijas Republikas muitas teritorijā un nogādāt transportlīdzekli muitas iestādē muitas kontroles veikšanai (likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 4.panta otrās daļas 12.1 punkts).
Valsts ieņēmumu dienesta ģenerāldirektora pilnvarotiem muitas iestāžu ierēdņiem (muitas amatpersonām) ir tiesības apturēt transportlīdzekli muitas kontroles veikšanai Latvijas Republikas muitas teritorijā un nogādāt transportlīdzekli muitas iestādē muitas kontroles veikšanai (likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 13.panta astotā daļa).
Likumprojektā “Valsts ieņēmumu dienesta likums” netiek pārņemtas likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 4.panta otrās daļas 12.1 punkta un 13.panta astotās daļas normas. Līdz ar to, papildus kārtībai, kādā muitas amatpersona veic transportlīdzekļa apturēšanu Latvijas Republikas muitas teritorijā muitas kontroles veikšanai un nogādā transportlīdzekli muitas iestādē muitas kontroles veikšanai Muitas likumā nepieciešams noteikt, ka muitas amatpersonai ir šādas tiesības.
Vienlaikus būtu redakcionāli precizējama Muitas likuma 14.panta pirmā daļa, radot nepārprotamu tiesisku skaidrību par to, ka muitas kontroli muitas amatpersona veic visā Latvijas Republikas teritorijā.
Risinājuma apraksts
Likumprojekta 2.pants.
Tā kā likumprojektā “Valsts ieņēmumu dienesta likums” netiek pārņemtas normas par muitas amatpersonas tiesībām Latvijas Republikas muitas teritorijā apturēt transportlīdzekli muitas kontroles veikšanai un nogādāt transportlīdzekli muitas iestādē muitas kontroles veikšanai, minētās tiesības ir jāparedz Muitas likumā. Šobrīd Muitas likums kopsakarā ar MK noteikumiem Nr.468 nosaka kārtību, kādā veidā minētās darbības tiek veiktas
Atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra regulas (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu 46.pantā noteiktajam, muitas dienesti var veikt jebkādu kontroli, ko uzskata par vajadzīgu.
Vienlaikus, lai izvairītos no dažādām normas interpretācijas variācijām, nepieciešams redakcionāli pilnveidot Muitas likuma 14.panta pirmo daļu.
Tā kā likumprojektā “Valsts ieņēmumu dienesta likums” netiek pārņemtas normas par muitas amatpersonas tiesībām Latvijas Republikas muitas teritorijā apturēt transportlīdzekli muitas kontroles veikšanai un nogādāt transportlīdzekli muitas iestādē muitas kontroles veikšanai, minētās tiesības ir jāparedz Muitas likumā. Šobrīd Muitas likums kopsakarā ar MK noteikumiem Nr.468 nosaka kārtību, kādā veidā minētās darbības tiek veiktas
Atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra regulas (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu 46.pantā noteiktajam, muitas dienesti var veikt jebkādu kontroli, ko uzskata par vajadzīgu.
Vienlaikus, lai izvairītos no dažādām normas interpretācijas variācijām, nepieciešams redakcionāli pilnveidot Muitas likuma 14.panta pirmo daļu.
Problēmas apraksts
Likumprojekta 3.pants.
Likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 11.panta otrajā daļā noteikts, ka, īstenojot muitas politiku, viens no muitas iestādes uzdevumiem ir veikt ķīmiskās tiesu ekspertīzes. Minētā norma likumprojektā “Valsts ieņēmumu dienesta likums” netiek pārņemta. Valsts ieņēmumu dienesta Muitas laboratorijā ir iespējams veikt dažādu veidu ekspertīzes; laboratorija ir aprīkota ar iekārtām, ar kurām tostarp ir iespējams ekspertīzei nodotajos paraugos konstatēt narkotiskās un psihotropās vielas un prekursorus, kā arī laboratorijas personāls ir kvalificēts veikt attiecīgās ekspertīzes. Tā kā iepriekš Valsts ieņēmumu dienesta Nodokļu un muitas policijas pārvalde saskārās ar problēmām saistībā ar ilgajiem Valsts policijas Kriminālistikas pārvaldes Ekspertīžu biroja ķīmisko ekspertīžu izpildes termiņiem, Valsts ieņēmumu dienestam tika noteikta funkcija veikt ķīmiskās tiesu ekspertīzes. Tādējādi, lai arī turpmāk optimāli būtu izmantojami Muitas laboratorijas resursi, Muitas likumā jāparedz Valsts ieņēmumu dienesta kompetence tiesu ekspertīžu jomā.
Likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 11.panta otrajā daļā noteikts, ka, īstenojot muitas politiku, viens no muitas iestādes uzdevumiem ir veikt ķīmiskās tiesu ekspertīzes. Minētā norma likumprojektā “Valsts ieņēmumu dienesta likums” netiek pārņemta. Valsts ieņēmumu dienesta Muitas laboratorijā ir iespējams veikt dažādu veidu ekspertīzes; laboratorija ir aprīkota ar iekārtām, ar kurām tostarp ir iespējams ekspertīzei nodotajos paraugos konstatēt narkotiskās un psihotropās vielas un prekursorus, kā arī laboratorijas personāls ir kvalificēts veikt attiecīgās ekspertīzes. Tā kā iepriekš Valsts ieņēmumu dienesta Nodokļu un muitas policijas pārvalde saskārās ar problēmām saistībā ar ilgajiem Valsts policijas Kriminālistikas pārvaldes Ekspertīžu biroja ķīmisko ekspertīžu izpildes termiņiem, Valsts ieņēmumu dienestam tika noteikta funkcija veikt ķīmiskās tiesu ekspertīzes. Tādējādi, lai arī turpmāk optimāli būtu izmantojami Muitas laboratorijas resursi, Muitas likumā jāparedz Valsts ieņēmumu dienesta kompetence tiesu ekspertīžu jomā.
Risinājuma apraksts
Likumprojekta 3.pants.
Likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 11.panta otrajā daļā noteikts, ka, īstenojot muitas politiku, viens no muitas iestādes uzdevumiem ir veikt ķīmiskās tiesu ekspertīzes. Minētā norma likumprojektā “Valsts ieņēmumu dienesta likums” netiek pārņemta. Līdz ar to Muitas likumā jāparedz Valsts ieņēmumu dienesta kompetence tiesu ekspertīžu jomā.
Likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 11.panta otrajā daļā noteikts, ka, īstenojot muitas politiku, viens no muitas iestādes uzdevumiem ir veikt ķīmiskās tiesu ekspertīzes. Minētā norma likumprojektā “Valsts ieņēmumu dienesta likums” netiek pārņemta. Līdz ar to Muitas likumā jāparedz Valsts ieņēmumu dienesta kompetence tiesu ekspertīžu jomā.
Problēmas apraksts
Likumprojekta 4.pants.
Likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 13.panta devītajā daļā Valsts ieņēmumu dienesta muitas iestāžu ierēdņiem noteiktas tiesības muitas kontroles laikā veikt personas pārmeklēšanu un fiksēt muitas kontroles darbības (fotografēt, izdarīt audioierakstus un videoierakstus), ievērojot personas tiesības uz privāto dzīvi.
Saskaņā ar Muitas likuma 15.panta pirmo daļu, lai pārliecinātos, ka pie personas neatrodas muitošanai pakļautās vai aizliegtās preces vai nedeklarēta skaidra nauda, vai preces, uz kurām attiecas aizliegumi vai ierobežojumi, muitas amatpersona muitas kontroles laikā ir tiesīga veikt personas pārmeklēšanu, no ārpuses pārbaudot personas apģērbu un pieskaroties personai. Muitas likums neparedz tiesības veicot personas pārmeklēšanu, fiksēt muitas kontroles darbības (fotografēt, izdarīt audioierakstus un videoierakstus).
Muitas kontroles darbību fiksēšana, veicot kontroles procesa fotografēšanu, izdarot audioierakstus un videoierakstus, ir nepieciešama lai:
- gadījumos, kad muitas kontroles pasākuma laikā tiek konstatēts muitas noteikumu pārkāpums vai tiek saskatītas noziedzīga nodarījuma pazīmes, tiktu fiksēta un dokumentēta visa muitas kontroles gaita, kas nodrošinātu objektīvus pierādījumus pārkāpuma faktam;
- izvairītos no nepamatotām pretenzijām par neatbilstošu vai nepamatotu muitas kontroles veikšanu, kā arī par muitas kontroles laikā muitas kontroles objektam nodarītiem bojājumiem;
- fiksētu muitas kontroles laikā iespējamus kukuļošanas mēģinājumus (novērstu korupcijas riskus);
- nodrošinātu iespēju veikt muitas amatpersonām doto uzdevumu un norādījumu izpildes kvalitātes kontroli;
- nodrošināt informācijas apmaiņu starp kompetentajām Valsts ieņēmumu dienesta struktūrvienībām par muitas kontroles pasākumiem un to rezultātiem.
Likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 13.panta devītajā daļā Valsts ieņēmumu dienesta muitas iestāžu ierēdņiem noteiktas tiesības muitas kontroles laikā veikt personas pārmeklēšanu un fiksēt muitas kontroles darbības (fotografēt, izdarīt audioierakstus un videoierakstus), ievērojot personas tiesības uz privāto dzīvi.
Saskaņā ar Muitas likuma 15.panta pirmo daļu, lai pārliecinātos, ka pie personas neatrodas muitošanai pakļautās vai aizliegtās preces vai nedeklarēta skaidra nauda, vai preces, uz kurām attiecas aizliegumi vai ierobežojumi, muitas amatpersona muitas kontroles laikā ir tiesīga veikt personas pārmeklēšanu, no ārpuses pārbaudot personas apģērbu un pieskaroties personai. Muitas likums neparedz tiesības veicot personas pārmeklēšanu, fiksēt muitas kontroles darbības (fotografēt, izdarīt audioierakstus un videoierakstus).
Muitas kontroles darbību fiksēšana, veicot kontroles procesa fotografēšanu, izdarot audioierakstus un videoierakstus, ir nepieciešama lai:
- gadījumos, kad muitas kontroles pasākuma laikā tiek konstatēts muitas noteikumu pārkāpums vai tiek saskatītas noziedzīga nodarījuma pazīmes, tiktu fiksēta un dokumentēta visa muitas kontroles gaita, kas nodrošinātu objektīvus pierādījumus pārkāpuma faktam;
- izvairītos no nepamatotām pretenzijām par neatbilstošu vai nepamatotu muitas kontroles veikšanu, kā arī par muitas kontroles laikā muitas kontroles objektam nodarītiem bojājumiem;
- fiksētu muitas kontroles laikā iespējamus kukuļošanas mēģinājumus (novērstu korupcijas riskus);
- nodrošinātu iespēju veikt muitas amatpersonām doto uzdevumu un norādījumu izpildes kvalitātes kontroli;
- nodrošināt informācijas apmaiņu starp kompetentajām Valsts ieņēmumu dienesta struktūrvienībām par muitas kontroles pasākumiem un to rezultātiem.
Risinājuma apraksts
Likumprojekta 4.pants.
Likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 13.panta devītajā daļā Valsts ieņēmumu dienesta muitas iestāžu ierēdņiem noteiktas tiesības muitas kontroles laikā veikt personas pārmeklēšanu un fiksēt muitas kontroles darbības (fotografēt, izdarīt audioierakstus un videoierakstus), ievērojot personas tiesības uz privāto dzīvi. Tā kā minētā norma ar tiesībām personas pārmeklēšanas laikā fiksēt muitas kontroles darbības (fotografēt, izdarīt audioierakstus un videoierakstus) likumprojektā “Valsts ieņēmumu dienesta likums” netiek pārņemta, nepieciešams šādas tiesības paredzēt Muitas likumā.
Likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 13.panta devītajā daļā Valsts ieņēmumu dienesta muitas iestāžu ierēdņiem noteiktas tiesības muitas kontroles laikā veikt personas pārmeklēšanu un fiksēt muitas kontroles darbības (fotografēt, izdarīt audioierakstus un videoierakstus), ievērojot personas tiesības uz privāto dzīvi. Tā kā minētā norma ar tiesībām personas pārmeklēšanas laikā fiksēt muitas kontroles darbības (fotografēt, izdarīt audioierakstus un videoierakstus) likumprojektā “Valsts ieņēmumu dienesta likums” netiek pārņemta, nepieciešams šādas tiesības paredzēt Muitas likumā.
Problēmas apraksts
Likumprojekta 5.pants.
Muitas likuma 20.1 pants nosaka muitas iestādes rīcību ar aizdomīgiem pasta sūtījumiem, proti, muitas iestādes darbības universālā pasta pakalpojuma sniedzēja pasta sūtījumu šķirošanas vietā, konstatējot Pasta likumā noteiktos aizdomīgus pasta sūtījumus.
Savukārt to, ka muitas iestādei ir šāds uzdevums pārrobežu pasta sūtījumu kontrolē, nosaka likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 11.1 pants. Proti, muitas iestāde universālā pasta pakalpojuma sniedzēja pasta sūtījumu šķirošanas vietā kontrolē pasta sūtījumus, kas saņemti no Eiropas Savienības dalībvalstīm, lai atklātu Pasta likumā noteiktos aizdomīgos pasta sūtījumus.
Attiecīgi likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 13.panta 11.daļa paredz muitas iestāžu ierēdņiem tiesības veikt pārrobežu pasta sūtījumu kontroli, kā arī izņemt, atvērt un iznīcināt aizdomīgus pasta sūtījumus atbilstoši Muitas likumā noteiktajai kārtībai.
Likumprojektā “Valsts ieņēmumu dienesta likums” netiek pārņemtas likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 11.1 panta un 13.panta 11.daļas normas. Līdz ar to minētais jāpārņem Muitas likumā.
Muitas likuma 20.1 pants nosaka muitas iestādes rīcību ar aizdomīgiem pasta sūtījumiem, proti, muitas iestādes darbības universālā pasta pakalpojuma sniedzēja pasta sūtījumu šķirošanas vietā, konstatējot Pasta likumā noteiktos aizdomīgus pasta sūtījumus.
Savukārt to, ka muitas iestādei ir šāds uzdevums pārrobežu pasta sūtījumu kontrolē, nosaka likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 11.1 pants. Proti, muitas iestāde universālā pasta pakalpojuma sniedzēja pasta sūtījumu šķirošanas vietā kontrolē pasta sūtījumus, kas saņemti no Eiropas Savienības dalībvalstīm, lai atklātu Pasta likumā noteiktos aizdomīgos pasta sūtījumus.
Attiecīgi likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 13.panta 11.daļa paredz muitas iestāžu ierēdņiem tiesības veikt pārrobežu pasta sūtījumu kontroli, kā arī izņemt, atvērt un iznīcināt aizdomīgus pasta sūtījumus atbilstoši Muitas likumā noteiktajai kārtībai.
Likumprojektā “Valsts ieņēmumu dienesta likums” netiek pārņemtas likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 11.1 panta un 13.panta 11.daļas normas. Līdz ar to minētais jāpārņem Muitas likumā.
Risinājuma apraksts
Likumprojekta 5.pants.
Muitas iestādes uzdevums pārrobežu pasta sūtījumu kontrolē noteikts likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 11.1 pantā. Tā kā minētais uzdevums likumprojektā “Valsts ieņēmumu dienesta likums” netiek pārņemts, nepieciešams Muitas likumā iekļaut normu, paredzot muitas iestādei uzdevumu universālā pasta pakalpojuma sniedzēja pasta sūtījumu šķirošanas vietā kontrolēt pasta sūtījumus, kas saņemti no Eiropas Savienības dalībvalstīm, lai atklātu Pasta likumā noteiktos aizdomīgos pasta sūtījumus.
Muitas iestādes uzdevums pārrobežu pasta sūtījumu kontrolē noteikts likuma “Par Valsts ieņēmumu dienestu” 11.1 pantā. Tā kā minētais uzdevums likumprojektā “Valsts ieņēmumu dienesta likums” netiek pārņemts, nepieciešams Muitas likumā iekļaut normu, paredzot muitas iestādei uzdevumu universālā pasta pakalpojuma sniedzēja pasta sūtījumu šķirošanas vietā kontrolēt pasta sūtījumus, kas saņemti no Eiropas Savienības dalībvalstīm, lai atklātu Pasta likumā noteiktos aizdomīgos pasta sūtījumus.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Nē
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Nē
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
Cita informācija
-
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
4.1. Saistītie tiesību aktu projekti
4.1.1. Likumprojekts "Valsts ieņēmumu dienesta likums"
Pamatojums un apraksts
Ņemot vērā, ka ar 2026.gada 1.janvāri spēku zaudēs likums “Par Valsts ieņēmumu dienestu” un stāsies spēkā Valsts ieņēmumu dienesta likums, ir veicami grozījumi Muitas likumā.
Likumprojektā "Valsts ieņēmumu dienesta likums" netiek pārņemtas atsevišķas ar muitas jomu saistītas normas, kuras šobrīd noteiktas likumā "Par Valsts ieņēmumu dienestu". Lai nodrošinātu, piemēram, muitas amatpersonas tiesības apturēt transportlīdzekli muitas kontroles veikšanai vai tiesības personas pārmeklēšanas laikā fiksēt muitas kontroles darbības (fotografēt, izdarīt audioierakstus un videoierakstus), nepieciešams veikt atbilstošus grozījumus Muitas likumā.
Likumprojektā "Valsts ieņēmumu dienesta likums" netiek pārņemtas atsevišķas ar muitas jomu saistītas normas, kuras šobrīd noteiktas likumā "Par Valsts ieņēmumu dienestu". Lai nodrošinātu, piemēram, muitas amatpersonas tiesības apturēt transportlīdzekli muitas kontroles veikšanai vai tiesības personas pārmeklēšanas laikā fiksēt muitas kontroles darbības (fotografēt, izdarīt audioierakstus un videoierakstus), nepieciešams veikt atbilstošus grozījumus Muitas likumā.
Atbildīgā institūcija
Finanšu ministrija
4.2. Cita informācija
Atbilstoši MK sēdes protokollēmuma projektā noteiktajam, vienotā paketē virzāms šis likumprojekts, kā arī likumprojekts “Valsts ieņēmumu dienesta likums”, likumprojekts “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”", likumprojekts “Nodokļu un muitas policijas likums”, likumprojekts “Grozījumi likumā “Par skaidras naudas deklarēšanu uz valsts robežas”” un likumprojekts “Grozījumi Kriminālprocesa likumā” (likumprojektu pakete).
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Nē
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
NēNevalstiskās organizācijas
NēCits
Nē6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
-
6.4. Cita informācija
Sabiedrība par plānoto Valsts ieņēmumu dienesta reorganizāciju ir informēta arī ar informatīvo ziņojumu “Par Valsts ieņēmumu dienesta darbības pilnveides pasākumiem”, kuru Ministru kabinets ir pieņēmis zināšanai 2024.gada 6.februāra sēdē (sk. prot. Nr.6, 33.§).
Savukārt, lai izstrādātu priekšlikumus Valsts ieņēmumu dienesta reformas tiesiskajam regulējumam un reformas risinājumiem, Finanšu ministrija izveidoja Valsts ieņēmumu dienesta reformas darba grupu, kuras sastāvā ir Finanšu ministrijas, Tieslietu ministrijas, Iekšējās drošības biroja, Iekšlietu ministrijas, Latvijas Republikas prokuratūras, Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja, Valsts policijas, Valsts ieņēmumu dienesta un Valsts kancelejas pārstāvji. Tādējādi likumprojektu izstrādājot, ir izvērtēti arī darba grupas locekļu sniegtie viedokļi.
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.5. Cita informācija
-
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
Vai projekts skar šo jomu?
-
8.2. Cita informācija
-
Pielikumi