24-TA-793: Likumprojekts (Grozījumi)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Grozījumi Kriminālprocesa likumā" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Apraksts
Likumprojekts izstrādāts saistībā ar Ministru kabineta 2024. gada 6. februāra sēdē doto uzdevumu Finanšu ministrijai sadarbībā ar Tieslietu ministriju sagatavot un noteiktā kārtībā līdz 2024. gada 1. jūnijam iesniegt izskatīšanai Ministru kabinetā likumprojektu par grozījumiem Kriminālprocesa likumā, kas paredz precizēt tiesību normas attiecībā uz izmeklēšanas iestādēm un tām noteikto institucionālo piekritību (protokols Nr. 6, 33.§, 4.punkts).
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Likumprojekts izstrādāts, lai īstenotu informatīvajā ziņojumā “Par Valsts ieņēmumu dienesta darbības pilnveides pasākumiem” (MK 2024.gada 6.februāra sēdes protokola Nr.6, 33. §) izvirzītos mērķus, nodalīt Valsts ieņēmumu dienesta (turpmāk – VID) izmeklēšanas iestādes no VID nodokļu administrēšanu veicošajām struktūrvienībām, ar mērķi stiprināt nodokļu administrāciju, koncentrējot tās funkcijas VID nodokļu un muitas administrācijas darbības būtībai.
Spēkā stāšanās termiņš
01.01.2025.
Pamatojums
Paredzēts, ka reforma saistībā ar Nodokļu un muitas policijas izveidi un tās funkciju institucionālo piekritību stāsies spēkā no 2026. gada 1. janvāra, bet Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs VID Iekšējās drošības pārvaldes funkcijas pārņems no 2025. gada 1. janvāra.
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Ministru kabineta 2024. gada 6. februāra sēdē (protokols Nr. 6, 33.§, 4. punkts) Ministru kabinets izskatīja un pieņēma zināšanai Finanšu ministrijas izstrādāto informatīvo ziņojumu “Par Valsts ieņēmumu dienesta darbības pilnveides pasākumiem” un nolēma atbalstīt informatīvajā ziņojumā ietvertos priekšlikumus par VID reorganizāciju. Informatīvajā ziņojumā ietvertais plāns paredz VID Nodokļu un muitas policijas pārvaldes funkcijas un uzdevumus nodot finanšu ministra pārraudzībā izveidotajai tiešās pārvaldes iestādei Nodokļu un muitas policijai, kuras padotību finanšu ministrs īstenos ar Finanšu ministrijas starpniecību. Vienlaikus Valsts ieņēmumu dienesta Iekšējās drošības pārvaldes izmeklēšanas un operatīvās darbības funkcijas un uzdevumi tiks nodoti Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam.
Finanšu ministrijai tika uzdots sagatavot un noteiktā kārtībā līdz 2024. gada 1. jūnijam iesniegt izskatīšanai Ministru kabinetā tiesību aktu projektus, kas paredz VID Nodokļu un muitas policijas pārvaldes funkciju un uzdevumu un Iekšējās drošības pārvaldes izmeklēšanas un operatīvās darbības funkciju un uzdevumu izslēgšanu no Valsts ieņēmumu dienesta funkcijām un uzdevumiem. Tai skaitā tika uzdots Finanšu ministrijai sadarbībā ar Tieslietu ministriju sagatavot un noteiktā kārtībā līdz 2024. gada 1. jūnijam iesniegt izskatīšanai Ministru kabinetā likumprojektu par grozījumiem Kriminālprocesa likumā, kas paredz precizēt tiesību normas attiecībā uz izmeklēšanas iestādēm un tām noteikto institucionālo piekritību.
Finanšu ministrijai tika uzdots sagatavot un noteiktā kārtībā līdz 2024. gada 1. jūnijam iesniegt izskatīšanai Ministru kabinetā tiesību aktu projektus, kas paredz VID Nodokļu un muitas policijas pārvaldes funkciju un uzdevumu un Iekšējās drošības pārvaldes izmeklēšanas un operatīvās darbības funkciju un uzdevumu izslēgšanu no Valsts ieņēmumu dienesta funkcijām un uzdevumiem. Tai skaitā tika uzdots Finanšu ministrijai sadarbībā ar Tieslietu ministriju sagatavot un noteiktā kārtībā līdz 2024. gada 1. jūnijam iesniegt izskatīšanai Ministru kabinetā likumprojektu par grozījumiem Kriminālprocesa likumā, kas paredz precizēt tiesību normas attiecībā uz izmeklēšanas iestādēm un tām noteikto institucionālo piekritību.
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Īstenojot noziedzīgu nodarījumu novēršanas un atklāšanas funkciju, VID ir izveidotas divas iestādes ar noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas funkciju - Nodokļu un muitas policijas pārvalde (turpmāk – NMPP) un Iekšējās drošības pārvalde (turpmāk – IDP), kuras atbilstoši institucionālai piekritībai attiecīgi izmeklē noziedzīgus nodarījumus valsts ieņēmumu un muitas lietu jomā un noziedzīgus nodarījumus, kas konstatēti VID amatpersonu un darbinieku rīcībā un saistīti ar dienesta pienākumu izpildi, ko regulē Kriminālprocesa likums un citi to darbību reglamentējošie tiesību akti. Vienlaikus būtiski uzsvērt, ka Kriminālprocesa likums neparedz VID ģenerāldirektoram pilnvaras veikt kriminālprocesu. Tas nozīmē, ka Kriminālprocesa likums neparedz VID ģenerāldirektora kompetenci pārbaudīt kriminālprocesa materiālus, uzraudzīt kriminālprocesu veicošo amatpersonu rīcību u.tml., jo atbilstoši Kriminālprocesa likumā noteiktajam, izmeklētāja tiešais priekšnieks ir tā persona, kas kontrolē konkrētā kriminālprocesa veikšanu izmeklēšanas laikā[1], bet prokuratūra veic kriminālprocesa uzraudzību[2]. Taču, ņemot vērā, ka esošajā VID struktūrā, kuru kopumā vada ģenerāldirektors, ietilpst divas izmeklēšanas iestādes: VID NMPP un VID IDP, par kuru īstenotajām izmeklēšanas darbībām un citiem ar to darbību saistītajiem jautājumiem publiskajā vidē bieži virmo negācijas, vienlaikus nepamatoti tiek izteikti pārmetumi arī VID ģenerāldirektoram, lai gan kriminālprocesuālo darbību uzraudzība un kontrole nav tā kompetences tvērumā.
[1] Kriminālprocesa likuma 31. pants
[2] Kriminālprocesa likuma 36. un 37. pants
[1] Kriminālprocesa likuma 31. pants
[2] Kriminālprocesa likuma 36. un 37. pants
Risinājuma apraksts
Ievērojot iepriekš minēto, ir nepieciešams izmeklēšanas iestādes VID NMPP un VID IDP nodalīt no VID nodokļu administrēšanu veicošajām struktūrvienībām, lai stiprinātu nodokļu administrāciju, koncentrējot tās funkcijas VID nodokļu un muitas administrācijas darbības būtībai, proti, sniegt pakalpojumus un konsultācijas nodokļu maksātājiem, veikt nodokļu ieņēmumu nodrošināšanu un sekmēt to iekasēšanas efektivitātes palielināšanu, kā arī nodrošināt muitas politikas īstenošanu. Vienlaikus tas būtu solis uz sabiedrībā iesakņojošos viedokļa maiņu par VID kā represīvu iestādi, sekmējot sabiedrības uzticēšanos VID, tādējādi sasniedzot VID stratēģijā noteikto misiju – VID uzticams sabiedrotais nodokļu un muitas lietās godīgai uzņēmējdarbībai un sabiedrībai.
Kā viens no VID reorganizācijas pozitīviem aspektiem, veicot izmaiņas VID struktūrā, norādāms, ka samazināsies nelabvēlīgas komunikācijas riski, kas iepriekš radīja sekas iestādes reputācijai, jo publiskajā komunikācijā VID un izmeklēšanas iestādes būs nodalītas, attiecīgi nošķirtas atbildības.
Organizatoriski nodalot no VID izmeklēšanas iestādes funkcijas, VID palielināsies iespējas koncentrēt uzmanību un resursus VID stratēģiski vidējā termiņa mērķa sasniegšanai, proti, kļūt par vienu no efektīvākajām nodokļu un muitas administrācijām Eiropā, līderi sniedzamo pakalpojumu attīstībā, kas kalpo sabiedrības interesēm, kā arī nodokļu administrēšanas “partnerattiecību” modeļa, kas vērsts uz digitālo transformāciju, administratīvā sloga mazināšanu un ātru, ērtu datu pieejamību nodokļu un muitas saistību izpildei, iedzīvināšanai un attīstībai. Jaunākās paaudzes tehnoloģiju izmantošana paver plašas iespējas uzlabot darbības efektivitāti, kā arī attīstīt jaunas pakalpojumu sniegšanas iespējas.
Nodokļu un muitas policijas nodalīšana no nodokļu un muitas administrācijas, tostarp nosakot tās padotību finanšu ministram un pārraudzību īstenojot ar Finanšu ministrijas starpniecību, veicinātu tās neatkarību no nodokļu un muitas administrācijas. Tiks izveidota iestāde ar pieredzējušu un profesionālu kolektīvu, nezaudējot zinātību.
Līdz ar to, lai izpildītu Ministru kabineta doto uzdevu, nepieciešams veikt grozījumus Kriminālprocesa likumā. Likumprojektā paredzēts redakcionāli precizēt Kriminālprocesa likuma 386. un 387. pantu, proti:
izslēgt no minētajiem pantiem Valsts ieņēmumu dienesta Iekšējās drošības pārvaldi kā atsevišķu izmeklēšanas iestādi;
precizēt Valsts ieņēmumu dienesta nodokļu un muitas policijas nosaukumu un noteikt, ka turpmāk tā būs Nodokļu un muitas policija.
Kā viens no VID reorganizācijas pozitīviem aspektiem, veicot izmaiņas VID struktūrā, norādāms, ka samazināsies nelabvēlīgas komunikācijas riski, kas iepriekš radīja sekas iestādes reputācijai, jo publiskajā komunikācijā VID un izmeklēšanas iestādes būs nodalītas, attiecīgi nošķirtas atbildības.
Organizatoriski nodalot no VID izmeklēšanas iestādes funkcijas, VID palielināsies iespējas koncentrēt uzmanību un resursus VID stratēģiski vidējā termiņa mērķa sasniegšanai, proti, kļūt par vienu no efektīvākajām nodokļu un muitas administrācijām Eiropā, līderi sniedzamo pakalpojumu attīstībā, kas kalpo sabiedrības interesēm, kā arī nodokļu administrēšanas “partnerattiecību” modeļa, kas vērsts uz digitālo transformāciju, administratīvā sloga mazināšanu un ātru, ērtu datu pieejamību nodokļu un muitas saistību izpildei, iedzīvināšanai un attīstībai. Jaunākās paaudzes tehnoloģiju izmantošana paver plašas iespējas uzlabot darbības efektivitāti, kā arī attīstīt jaunas pakalpojumu sniegšanas iespējas.
Nodokļu un muitas policijas nodalīšana no nodokļu un muitas administrācijas, tostarp nosakot tās padotību finanšu ministram un pārraudzību īstenojot ar Finanšu ministrijas starpniecību, veicinātu tās neatkarību no nodokļu un muitas administrācijas. Tiks izveidota iestāde ar pieredzējušu un profesionālu kolektīvu, nezaudējot zinātību.
Līdz ar to, lai izpildītu Ministru kabineta doto uzdevu, nepieciešams veikt grozījumus Kriminālprocesa likumā. Likumprojektā paredzēts redakcionāli precizēt Kriminālprocesa likuma 386. un 387. pantu, proti:
izslēgt no minētajiem pantiem Valsts ieņēmumu dienesta Iekšējās drošības pārvaldi kā atsevišķu izmeklēšanas iestādi;
precizēt Valsts ieņēmumu dienesta nodokļu un muitas policijas nosaukumu un noteikt, ka turpmāk tā būs Nodokļu un muitas policija.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Jā
Apraksts
Ministru kabineta 2024. gada 6. februāra sēdē tika uzdots Finanšu ministrijai sadarbībā ar Iekšlietu ministriju līdz 2026. gada 31. decembrim izvērtēt iespējamos risinājumus Nodokļu un muitas policijas institucionālās pakļautības varbūtējai maiņai, ņemot vērā Eiropas Savienības praksi, nepieciešamos resursus, riskus un ieguvumus, kā arī identificējot nepieciešamās darbības, un finanšu ministram informatīvo ziņojumu par izvērtējuma rezultātiem iesniegt izskatīšanai Ministru kabinetā. Līdz ar to jautājums par Nodokļu un muitas policijas institucionālo pakļautību joprojām ir atklāts. Šobrīd tiesiskās stabilitātes nodrošināšanai ir nepieciešams virzīties uz Ministru kabineta noteikto mērķi - Nodokļu un muitas policijas kā atsevišķas izmeklēšanas iestādes veidošanu Finanšu ministrijas pārraudzībā.
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Nē
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Jā
Skaidrojums
Pēcpārbaudes izvērtējums tiks veikts, pamatojoties uz Ministru kabineta 2024. gada 6. februāra sēdes protokollēmuma (prot. Nr. 6 33.§) “Informatīvais ziņojums “Par Valsts ieņēmumu dienesta darbības pilnveides pasākumiem”” 11. punktā doto uzdevumu Finanšu ministrijai sadarbībā ar Iekšlietu ministriju līdz 2026. gada 31. decembrim izvērtēt iespējamos risinājumus Nodokļu un muitas policijas institucionālās pakļautības varbūtējai maiņai, ņemot vērā Eiropas Savienības praksi, nepieciešamos resursus, riskus un ieguvumus, kā arī identificējot nepieciešamās darbības, un finanšu ministram informatīvo ziņojumu par izvērtējuma rezultātiem iesniegt izskatīšanai Ministru kabinetā.
Kas veiks ex-post novērtējumu?
Saskaņā ar Ministru kabineta 2024.gada 6.februāra sēdes protokollēmuma (prot. Nr.6 33.§) “Informatīvais ziņojums “Par Valsts ieņēmumu dienesta darbības pilnveides pasākumiem”” 11.punktu ex-post novērtējumu veiks Finanšu ministrija sadarbībā ar Iekšlietu ministriju.
Ietekmes pēcpārbaudes veikšanas termiņš
31.12.2026.
Rezultāti/rādītāji, pēc kā tiek vērtēta tiesību akta (vai kādas tā daļas) mērķa sasniegšana
Rezultāts
Reformā iesaistīto valsts iestāžu izvērtējums.
Rādītājs
Izvērtējuma rezultātā konstatētā problemātika.
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Fiziskās personas
JāIetekmes apraksts
1. VID Nodokļu un muitas policijas pārvaldes nodarbinātos;
2. Ikvienu likumpārkāpēju valsts ieņēmumu un muitas jomā, kas var būt arī fiziska persona.
2. Ikvienu likumpārkāpēju valsts ieņēmumu un muitas jomā, kas var būt arī fiziska persona.
Juridiskās personas
JāIetekmes apraksts
1. VID reforma paredz VID NMPP funkcijas un uzdevumus nodot finanšu ministra pārraudzībā izveidotajai tiešās pārvaldes iestādei Nodokļu un muitas policijai. Tādējādi regulējums skars jauno tiešās pārvaldes iestādi - Nodokļu un muitas policiju.
2. Ikvienu likumpārkāpēju valsts ieņēmumu un muitas jomā, kas var būt arī juridiska persona.
2. Ikvienu likumpārkāpēju valsts ieņēmumu un muitas jomā, kas var būt arī juridiska persona.
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.2.1. uz makroekonomisko vidi:
-2.2.2. uz nozaru konkurētspēju:
-2.2.3. uz uzņēmējdarbības vidi:
Jā
Ietekmes apraksts
Koncentrēti visi izmeklēšanas resursi vienas iestādes ietvaros, efektīvāk izmeklējot noziedzīgus nodarījumus valsts ieņēmumu un muitas lietu jomā. Tādējādi nenoliedzami regulējumam ir pozitīva ietekme uz uzņēmējdarbības vidi.
2.2.4. uz mazajiem un vidējiem uzņēmējiem:
Jā
Ietekmes apraksts
Ikvienu likumpārkāpēju valsts ieņēmumu un muitas jomā, kas var būt arī mazais un vidējais uzņēmums.
2.2.5. uz konkurenci:
-2.2.6. uz nodarbinātību:
Jā
Ietekmes apraksts
Regulējums skars VID NMPP un IDP strādājošos.
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
Cita informācija
Nododot VID NMPP un IDP funkcijas un uzdevumus Nodokļu un muitas policijai un Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam, tiks nodots finansējums konkrēto amata vietu atlīdzībai un uzturēšanai.
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
4.1. Saistītie tiesību aktu projekti
4.1.1. Likumprojekts "Nodokļu un muitas policijas likums"
Pamatojums un apraksts
-
Atbildīgā institūcija
Finanšu ministrija
4.2. Cita informācija
Normatīvie akti, kuros veicami grozījumi, atspoguļoti likumprojekta "Nodokļu un muitas policijas likums" sākotnējās ietekmes novērtējuma ziņojumā (anotācijā).
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Nē
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
NēNevalstiskās organizācijas
NēCits
Nē6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
Veids
Publiskā apspriešana
Saite uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem
-
Veids
Darba grupa/domnīca
Saite uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem
-
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
-
6.4. Cita informācija
Sabiedrība par plānoto VID reorganizāciju ir informēta arī ar informatīvo ziņojumu “Par Valsts ieņēmumu dienesta darbības pilnveides pasākumiem”, kuru Ministru kabinets ir pieņēmis zināšanai 2024. gada 6. februāra sēdē (sk. prot. Nr.6, 33.§).
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
Institūcijas
7.2. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.3. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.4. Projekta izpildes ietekme uz pārvaldes funkcijām un institucionālo struktūru
Ietekme
Jā/Nē
Skaidrojums
1. Tiks veidota jauna institūcija
Jā
Tiks izveidota jauna izmeklēšanas iestādē – Nodokļu un muitas policija.
2. Tiks likvidēta institūcija
Nē
-
3. Tiks veikta esošās institūcijas reorganizācija
Jā
No VID tiks nodalītas noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas un atklāšanas funkcijas.
4. Institūcijas funkcijas un uzdevumi tiks mainīti (paplašināti vai sašaurināti)
Jā
VID funkcijas tiks sašaurinātas.
5. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu efektivizācija
Jā
No VID tiks nodalītas noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas un atklāšanas funkcijas, tādējādi ļaujot koncentrēt resursus klientu apkalpošanai un nodokļu administrēšanai.
6. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu digitalizācija
Nē
-
7. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu optimizācija
Nē
-
8. Cita informācija
Nē
-
7.5. Cita informācija
-
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Lai nodrošinātu normatīvajos aktos noteikto funkciju un uzdevumu izpildi, Nodokļu un muitas policija apstrādās arī fizisko personu datus.
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.2. Cita informācija
-
Pielikumi