23-TA-3312: Noteikumu projekts (Grozījumi)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Grozījumi Ministru kabineta 2022. gada 1. marta noteikumos Nr. 150 "Emisijas kvotu izsolīšanas instrumenta finansēto projektu atklāta konkursa "Siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana mājsaimniecībās – atbalsts atjaunojamo energoresursu izmantošanai" nolikums"" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
Ministrijas / iestādes iniciatīva
Apraksts
Ministru kabineta noteikumu projekts "Grozījumi Ministru kabineta 2022. gada 1. marta noteikumos Nr. 150 "Emisijas kvotu izsolīšanas instrumenta finansēto projektu atklāta konkursa "Siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana mājsaimniecībās – atbalsts atjaunojamo energoresursu izmantošanai" nolikums"" (turpmāk - noteikumu projekts) paredz veikt grozījumus Ministru kabineta 2022. gada 1. marta noteikumos Nr. 150 "Emisijas kvotu izsolīšanas instrumenta finansēto projektu atklāta konkursa "Siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana mājsaimniecībās – atbalsts atjaunojamo energoresursu izmantošanai" nolikums" (turpmāk – MK noteikumi), lai papildinātu projektu konkursu ar jaunu atbalstāmo aktivitāti, palielinātu kopējo finansējuma apjomu, precizētu atsevišķas tiesību normas atbilstoši spēkā esošajiem nosacījumiem saistītajos normatīvajos aktos, kā arī, lai precizētu valsts atbalsta nosacījumus, ņemot vērā 2023.gada 13.decembra Komisijas regulu (ES) 2023/2831 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam (turpmāk - Regula Nr. 2023/2831), projektu konkursa "Siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana mājsaimniecībās – atbalsts atjaunojamo energoresursu izmantošanai" (turpmāk - projektu konkurss) ieviešanā.
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Noteikumu projekta mērķis ir veikt grozījumus MK noteikumos, lai paplašinātu pretendentu (iedzīvotāju) loku, kas varētu saņemt atbalstu atjaunīgo energoresursu iekārtu iegādei vai pieslēguma izveidei centralizētai siltumapgādes sistēmai, precizētu nosacījumus attiecībā uz kopējā finansiālā atbalsta pieejamību, tiesību normas nepareizas interpretācijas riska novēršanu, kā arī precizētu valsts atbalsta regulējuma (atbalsta piešķiršana saimnieciskās darbības veicējiem) piemērošanas nosacījumus.
Spēkā stāšanās termiņš
Vispārējā kārtība
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Spēkā esošo MK noteikumu redakciju nepieciešams precizēt un papildināt, lai konkursā varētu piedalīties plašāks projektu iesniedzēju loks, dodot iespēju iedzīvotājiem īstenot konkursa ietvaros atbalstāmās aktivitātes – uzstādīt atjaunīgos energoresursus izmantojošas elektroenerģiju un siltumenerģiju ražojošas iekārtas, vai arī pieslēgties pie centralizētās siltumapgādes sistēmas.
Līdz 2024. gada 7. maijam konkursa ietvaros ir iesniegti 11 422 projektu iesniegumi par kopējo pieprasīto finanšu instrumenta summu 39 998 137,44 euro.
Projektu iesniegumos izvēlētie risinājumi:
1. koksnes biomasas katls, kas piemērots granulu kurināmajam - 134;
2. saules kolektoru sistēma ar akumulācijas tvertni - 14;
3. siltumsūknis (zeme-ūdens tipa) - 64;
4. siltumsūknis (gaiss-ūdens tipa) - 765;
5. siltumsūknis (gaiss-gaiss tipa) - 29;
6. saules elektrostacija - 10 768;
7. vēja elektrostacija - 4;
8. Mājsaimniecības pieslēguma centralizētajai siltumapgādes sistēmai projektēšana un siltummezgla izveide - 19.
Projektu iesniegumos norādītais aizstājamais apkures kurināmā veids:
1. dabas gāze - 738;
2. dīzeļdegviela - 55;
3. ogles - 42;
4. sašķidrinātā gāze - 36
5. kūdras briketes - 1.
Detalizēta statistiskā informācija par sniegto atbalstu konkursa ietvaros ir pieejama tīmekļa vietnē - https://ekii.lv/index.php?page=atbalsts-majsaimniecibam.
Atbilstoši MK noteikumu 16.2 punktam, ja projekta iesniedzējs MK noteikumu 16. punktā minētās aktivitātes veic dzīvojamā mājā vai daudzdzīvokļu mājā, kas tiek izmantota saimnieciskajā darbībā, un dzīvojamās mājas vai daudzdzīvokļu mājas dzīvokļa īpašnieks pretendē uz atbalstu, kas kvalificējams kā komercdarbības atbalsts, tad atbalstu konkursa ietvaros sniedz saskaņā ar Komisijas 2013. gada 18. decembra Regulu (ES) Nr. 1407/2013 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam (turpmāk – Regula Nr. 1407/2013) un normatīvajiem aktiem par de minimis atbalsta uzskaites un piešķiršanas kārtību. Savukārt 2023.gada 13.decembrī ir apstiprināta Regula Nr. 2023/2831, kas stājās spēkā ar 2024.gada 1.janvāri un attiecīgie nosacījumi (atbalsta piešķiršana saimnieciskas darbības veicējiem) būs spēkā pēc 2024.gada 30.jūnija. Līdz ar to MK noteikumi jāpielāgo jaunajiem Regulas Nr. 2023/2831 nosacījumiem, kas būs spēkā pēc 2024.gada 30.jūnija.
MK noteikumi paredz projekta konkursa ietvaros sniegt atbalstu siltumenerģijas vai elektroenerģijas ražošanas iekārtu iegādei, lai nodrošinātu siltumenerģijas vai elektroenerģijas ražošanu un piegādi mājsaimniecības vajadzībām, un mājsaimniecību pieslēgumu izveidošanu centralizētajai siltumapgādes sistēmai. Ņemot vērā mājsaimniecību augsto interesi un, lai paplašinātu atbalsta saņēmēju loku, Ministru kabinets 2023.gada 13. jūnijā pieņēma grozījumus MK noteikumos, paredzot, tajā skaitā, ka projekta iesniedzējs par vienu māju var iesniegt ne vairāk par vienu projekta iesniegumu par katru no konkursa ietvaros atbalstāmajām aktivitātēm, proti, projekta iesniedzējs var iesniegt vairākus projektu iesniegumus (ar dažādām atjaunīgo energoresursu iekārtām) par vienu māju, kas ļauj tam vairākas reizes piedalīties konkursā un pretendēt uz atbalsta saņemšanu. Šāds risinājums ļauj iedzīvotājiem efektīvāk plānot izmaksas par atjaunīgo energoresursu iekārtu iegādi un pilnveidot mājas energosistēmu pakāpeniski, ņemot vērā savu maksātspēju. MK noteikumu 10. punktā ietvertā norma, izmantojot gramatisko tulkošanas metodi, paredz, ka “N māju īpašnieks var iesniegt ne vairāk kā 6 atsevišķus projekta iesniegumus (pa vienam par katru no MK noteikumu 16. punkta apakšpunktiem) par katru vienu no viņam piederošajām N mājām”.
Līdz 2024. gada 7. maijam konkursa ietvaros ir iesniegti 11 422 projektu iesniegumi par kopējo pieprasīto finanšu instrumenta summu 39 998 137,44 euro.
Projektu iesniegumos izvēlētie risinājumi:
1. koksnes biomasas katls, kas piemērots granulu kurināmajam - 134;
2. saules kolektoru sistēma ar akumulācijas tvertni - 14;
3. siltumsūknis (zeme-ūdens tipa) - 64;
4. siltumsūknis (gaiss-ūdens tipa) - 765;
5. siltumsūknis (gaiss-gaiss tipa) - 29;
6. saules elektrostacija - 10 768;
7. vēja elektrostacija - 4;
8. Mājsaimniecības pieslēguma centralizētajai siltumapgādes sistēmai projektēšana un siltummezgla izveide - 19.
Projektu iesniegumos norādītais aizstājamais apkures kurināmā veids:
1. dabas gāze - 738;
2. dīzeļdegviela - 55;
3. ogles - 42;
4. sašķidrinātā gāze - 36
5. kūdras briketes - 1.
Detalizēta statistiskā informācija par sniegto atbalstu konkursa ietvaros ir pieejama tīmekļa vietnē - https://ekii.lv/index.php?page=atbalsts-majsaimniecibam.
Atbilstoši MK noteikumu 16.2 punktam, ja projekta iesniedzējs MK noteikumu 16. punktā minētās aktivitātes veic dzīvojamā mājā vai daudzdzīvokļu mājā, kas tiek izmantota saimnieciskajā darbībā, un dzīvojamās mājas vai daudzdzīvokļu mājas dzīvokļa īpašnieks pretendē uz atbalstu, kas kvalificējams kā komercdarbības atbalsts, tad atbalstu konkursa ietvaros sniedz saskaņā ar Komisijas 2013. gada 18. decembra Regulu (ES) Nr. 1407/2013 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam (turpmāk – Regula Nr. 1407/2013) un normatīvajiem aktiem par de minimis atbalsta uzskaites un piešķiršanas kārtību. Savukārt 2023.gada 13.decembrī ir apstiprināta Regula Nr. 2023/2831, kas stājās spēkā ar 2024.gada 1.janvāri un attiecīgie nosacījumi (atbalsta piešķiršana saimnieciskas darbības veicējiem) būs spēkā pēc 2024.gada 30.jūnija. Līdz ar to MK noteikumi jāpielāgo jaunajiem Regulas Nr. 2023/2831 nosacījumiem, kas būs spēkā pēc 2024.gada 30.jūnija.
MK noteikumi paredz projekta konkursa ietvaros sniegt atbalstu siltumenerģijas vai elektroenerģijas ražošanas iekārtu iegādei, lai nodrošinātu siltumenerģijas vai elektroenerģijas ražošanu un piegādi mājsaimniecības vajadzībām, un mājsaimniecību pieslēgumu izveidošanu centralizētajai siltumapgādes sistēmai. Ņemot vērā mājsaimniecību augsto interesi un, lai paplašinātu atbalsta saņēmēju loku, Ministru kabinets 2023.gada 13. jūnijā pieņēma grozījumus MK noteikumos, paredzot, tajā skaitā, ka projekta iesniedzējs par vienu māju var iesniegt ne vairāk par vienu projekta iesniegumu par katru no konkursa ietvaros atbalstāmajām aktivitātēm, proti, projekta iesniedzējs var iesniegt vairākus projektu iesniegumus (ar dažādām atjaunīgo energoresursu iekārtām) par vienu māju, kas ļauj tam vairākas reizes piedalīties konkursā un pretendēt uz atbalsta saņemšanu. Šāds risinājums ļauj iedzīvotājiem efektīvāk plānot izmaksas par atjaunīgo energoresursu iekārtu iegādi un pilnveidot mājas energosistēmu pakāpeniski, ņemot vērā savu maksātspēju. MK noteikumu 10. punktā ietvertā norma, izmantojot gramatisko tulkošanas metodi, paredz, ka “N māju īpašnieks var iesniegt ne vairāk kā 6 atsevišķus projekta iesniegumus (pa vienam par katru no MK noteikumu 16. punkta apakšpunktiem) par katru vienu no viņam piederošajām N mājām”.
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Ņemot vērā konkursa ietvaros pieejamo finansējuma apjomu, ģeopolitisko situāciju, energoresursu cenas un iedzīvotāju interesi iegādāties un uzstādīt atjaunīgo energoresursu izmantojošas iekārtas enerģijas ražošanai, nepieciešams paplašināt atbalstāmo darbību loku, lai pēc iespējas vairāk iedzīvotāju varētu saņemt atbalstu konkursa ietvaros.
Regula Nr. 1407/2013 zaudēs spēku ar 2024.gada 1.jūliju.
Attiecībā uz MK noteikumu 10.punktu ir konstatētas nepareizas interpretācijas riska iespējas attiecībā uz spēkā esošo tiesību normu.
Regula Nr. 1407/2013 zaudēs spēku ar 2024.gada 1.jūliju.
Attiecībā uz MK noteikumu 10.punktu ir konstatētas nepareizas interpretācijas riska iespējas attiecībā uz spēkā esošo tiesību normu.
Risinājuma apraksts
MK noteikumu 4.punkts tiek grozīts, lai palielinātu konkursā pieejamo finansējuma apjomu par 5 milj. euro, līdz ar to kopējais konkursa ietvaros pieejamais atbalsts būs 45 milj. euro. Šobrīd vērojama iedzīvotāju pastiprināta interese par atjaunīgo energoresursu iekārtu iegādi un uzstādīšanu, kā arī MK noteikumu projekts paredz paplašināt atbalstāmo darbību loku. Vienlaikus aktīva atjaunīgo energoresursu iekārtu iegāde un izmantošana mazinās importētās enerģijas apjomu un mazinās siltumnīcefekta gāzu emisijas.
MK noteikumu 9.4.apakšpunkts, 1. un 2.pielikums tiek grozīts, kā arī papildināts ar jaunu 24.14.2 apakšpunktu, 52.6., 52.8.apakšpunktu un 4.pielikumu, lai precizētu nosacījumu attiecībā uz elektroenerģijas neto un norēķinu sistēmu izmantošanu MK noteikumu ietvaros, t.sk. neparedzot maksimālo saules elektrostaciju un vēja elektrostaciju uzstādīšanas jaudu. MK noteikumu 9.4.1 un 9.4.2.apakšpunkts paredz nosacījumus atbilstoši kuriem ar saules elektrostacijām un vēja ģeneratoriem saražotā elektroenerģija tiek nodota tīklā, t.i. MK š.g. 6.februārī apstiprināja grozījumus MK noteikumos Nr.635 “Elektroenerģijas tirdzniecības un lietošanas noteikumi” (stājas spēkā ar š.g. 1. gada maiju), kuri paredz, ka Latvijā sāks darboties jauna sistēma mājsaimniecībām, kas ražo elektroenerģiju pašpatēriņam no atjaunojamajiem resursiem, piemēram, uzstādot saules elektrostacijas un pārpalikumu nodod elektroenerģijas tirgotājam. Vienlaikus paredzot finansējuma saņēmējam elektroenerģijas neto norēķinu sistēmas ietvaros maksimāli pieļaujamo elektrotīklā nodotās un pašpatēriņam neizmantotās elektroenerģijas pārpalikumu 12 mēnešu periodā. Nosakot maksimāli pieļaujamo elektrotīklā nodotās elektroenerģijas pārpalikuma apjomu ir ņemta vērā informācija par pieslēgumu lielumu un skaitu Latvijā, kā arī Eiropas Komisijas izstrādātajās informatīvajās vadlīnijās ieguldījumu/darbības atbalstam siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un piesaistei, tostarp caur atbalstu atjaunīgai enerģijai un energoefektivitātei noteiktais: ja privātpersonas un organizācijas, kas neveic saimniecisko darbību, pašpatēriņam izmanto vismaz 80% no to iekārtās saražotās elektroenerģijas, investīcijas šādās iekārtās netiek uzskatītas par valsts atbalstu un līdz ar to uz tām netiek attiecināti komercdarbības valsts atbalsta ierobežojumi. Tādējādi Eiropas Komisija ir atzinusi, ka saražotās elektroenerģijas pašpatēriņa un pārpalikuma sliekšņa noteikšana ir uzskatāma par objektīvu kritēriju elektroenerģijas ražotāja pašpatēriņam definēšanai. Minētie dati ir norādīti 4.pielikumā. Līdz ar to attiecīgi MK noteikumu projektā ietvertā 9.4.1.apakšpunkta norma attiecas uz finansējuma saņēmējiem, kas jau ir īstenojuši projektus un noslēguši līgumus par projektu īstenošanu, t.i. grozījumi (noteikumu projekts) ir tiem labvēlīgi un nepasliktina esošo situāciju un papildu rīcība no finansējuma saņēmējiem nav nepieciešama. Savukārt 9.4.2.apakšpunkta norma būs piemērojama tiem finansējuma saņēmējiem, kas īsteno projektus (izmanto neto norēķinu sistēmu) pēc 2024.gada 1.maija - attiecībā uz elektroenerģijas sistēmas pieslēgumu tiek piemērotas tiesību normas atbilstoši MK 2023.gada 7.novembra noteikumiem Nr.635 "Elektroenerģijas tirdzniecības un lietošanas noteikumi" (https://www.kem.gov.lv/lv/jaunums/majsaimniecibas-neto-norekinu-sistemu-vares-sakt-izmantot-no-1-maija). Savukārt 1.pielikuma 6. un 7.punkta tabulās svītrots vārds un skaitlis "līdz 11,1", tādējādi izslēdzot maksimālo uzstādāmo saules elektrostaciju un vēja elektrostaciju jaudu. Līdz ar jaunās neto norēķinu sistēmas izveidi, kas stājas spēkā ar š.g. 1.maiju, saules elektrostaciju un vēja elektrostaciju uzstādītajai jaudai ierobežojums ir 999,999 kW. Līdzšinēji atbalstu varēja saņemt saules elektrostaciju un vēja ģeneratoru iegādei, kuru jauda bija ieregulēta līdz 11,1 kW;
MK noteikumu 10.punkts tiek grozīts, lai novērstu nepareizas interpretācijas risku.
MK noteikumu 16.2, 16.51., 16.52., 16.9, 16.10 un 16.11. punkti tiek grozīti un papildināti ar jauniem 16.12 un 16.13 punktiem, lai nodrošinātu atbilstību valsts atbalsta (de minimis) nosacījumiem saskaņā ar Komisijas 2023.gada 13.decembrī pieņemto Regulu Nr.2023/2831. Attiecībā uz katru jaunu de minimis atbalsta piešķiršanu Regulas 2023/2831 ietvaros trīs gadu laikposms ir jāvērtē kā slīdošs periods un attiecībā uz katru jaunu de minimis atbalsta piešķiršanu jāņem vērā de minimis atbalsta kopsumma, kas piešķirta iepriekšējos trīs gados. Projekta dzīves cikla ilgumu (amortizācijas periodu) nosaka atbilstoši piemērojamiem normatīvajiem aktiem, piemēram, par iedzīvotāju ienākuma nodokli vai grāmatvedību jomā. Vienlaikus skaidrojam, ka atbilstoši nacionālajiem normatīvajiem aktiem grāmatvedībā minimālais termiņš kādu var noteikt amortizācijas periodam ir 5 gadi. Vēršam uzmanību, ka minētais nosacījums attiecībā uz saražotās enerģijas izmantošanu pašpatēriņam ir attiecināms uz komercdarbības atbalsta izslēgšanu un ir noteikts ar ES regulējumu, savukārt veids vai procedūra kādā dalībvalsts vai atbalsta programmas autors izvēlas konkrētā nosacījuma pārbaudi nav regulēts un ir katras dalībvalsts nacionāla izvēle.
Saimnieciska darbība valsts atbalsta regulējuma izpratnē - atbilstoši ES tiesu praksei saimnieciskā darbība ir ikviena darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvāšanu tirgū. Tas, vai attiecībā uz konkrētām precēm un pakalpojumiem pastāv tirgus, var būt atkarīgs no veida, kādā šie pakalpojumi ir organizēti attiecīgajā dalībvalstī. Jāņem vērā, ka minētā attiecīgās darbības kvalifikācija laika gaitā var mainīties – darbība, kas šobrīd nav saimnieciska, nākotnē par tādu var kļūt, un otrādi. Valsts atbalsta noteikumu piemērošana nav atkarīga no tā, vai subjekts ir izveidots ar mērķi gūt peļņu, t.i., lai konstatētu, vai uzņēmums (atbilstoši ES tiesu praksei par uzņēmumu valsts atbalsta kontekstā uzskata jebkuru saimnieciskās darbības subjektu neatkarīgi no tā juridiskās formas. Līdz ar to tas, vai subjekts ir uzskatāms par uzņēmumu, ir atkarīgs no tā veikto darbību rakstura) veic saimniecisko darbību, peļņas gūšana nav svarīga, bet svarīga ir preču un pakalpojumu piedāvāšana tirgū. Kā atzinusi Vispārējā un Eiropas Savienības tiesa, tad arī bezpeļņas subjekti var piedāvāt preces un pakalpojumus. Subjekts, kas veic gan saimniecisko, gan nesaimniecisko darbību, ir uzskatāms par uzņēmumu vienīgi attiecībā uz tā saimniecisko darbību. Tas nozīmē, ka šādiem uzņēmumiem attiecībā uz saimniecisko un nesaimniecisko darbību ir jābūt nodalītai grāmatvedībai. Attiecībā uz dažādām infrastruktūrām jānorāda, ka ES tiesu praksē ir atzīts, ka jebkādas saimnieciskam izmantojumam paredzētas infrastruktūras būvniecība ir saimnieciskā darbība, no kā izriet, ka tam, kādā veidā tā ir finansēta, ir piemērojami valsts atbalsta nosacījumi. Ja infrastruktūru nav paredzēts izmantot saimnieciskai darbībai, tās attīstīšanā piešķirtajam publiskajam finansējumam valsts atbalsta kontroles noteikumi nav jāpiemēro.
Ja dzīvojamai mājai finansējuma saņēmējs nemaina juridisko statusu un nemaina nosacījumus attiecībā uz saimnieciskās darbības veikšanu, kādi tie bija uz projekta līguma noslēgšanas brīdi, vai ja finansējuma saņēmējs kļūst par saimnieciskās darbības veicēju, tad grozījumi MK noteikumos finansējuma saņēmējiem ir labvēlīgi un nepasliktina esošo situāciju. Savukārt 16.11 un 16.12 punktā ietverto normu pārbaudi nodrošinās SIA "Vides investīciju fonds" projekta monitoringa perioda ietvaros.
Konkursa ietvaros atbalsts tiek sniegts:
1. projektu iesniedzējiem (fiziskām personām, biedrībām un nodibinājumiem, kā arī reliģiskām organizācijām), kas neveic saimniecisko darbību (MK noteikumu 9.4.apakšpunkts);
2. projektu iesniedzējiem (fiziskām personām, biedrībām un nodibinājumiem, kā arī reliģiskām organizācijām), kas veic saimniecisko darbību (MK noteikumu 9.4. apakšpunkts, ja saimnieciskā darbība tiek veikta ar projekta ietvaros iegādāto enerģijas ražošanas iekārtu, piemēram, ar saules paneļiem saražotā elektroenerģija tiek pārdota trešajai pusei (kaimiņam, uzņēmumam un tml. MK noteikumu 16.2 punkts, ja mājā jau tiek veikta saimnieciskā darbība, bet tā nav saistīta ar projekta ietvaros iegādāto enerģijas ražošanas iekārtu, piemēram, grāmatvedības vai juridisko pakalpojumu sniegšana, mājražošana utt.). Ņemot vērā, ka projekta amortizācijas perioda ietvaros var mainīties situācija attiecībā uz saražotās elektroenerģijas izmantošanu (MK noteikumu 9.4.apakšpunkts), tad MK noteikumu 16.11 un 16.12 punkts paredz rīcību neatbilstības novēršanai.
MK noteikumi tiek papildināti ar 15.1 punktu, paredzot jaunās atbalstāmās darbības (16.6.apakšpunkts), ko drīkst īstenot vienlaikus ar šo noteikumu 16.2.apakšpunktā minēto aktivitāti (saules elektrostaciju vai vēja elektrostaciju iegādi), atbalsta intensitāti un atbalsta apjomu. Akumulāciju sistēmās tiek izmantoti dažādi veidi, kā uzglabāt un izmantot elektroenerģiju. Visbiežāk sastopamie veidi ir: litija jonu akumulatori un litija fosfāta akumulatori, tāpat arī, piemēram, svina, nikeļa-kadmija akumulatori. Katram no šiem akumulatoru veidiem ir savas priekšrocības un trūkumi atkarībā no lietošanas gadījuma un vajadzībām. Izvēles laikā ir jāņem vērā gan izmaksas, gan nepieciešamā uzglabāšanas kapacitāte, gan ilgtermiņa uzticamības prasības.
MK noteikumu 16., 19.1., 24.2.apakšpunkts un 2.pielikums tiek grozīts, lai sniegtu atsauci uz jauno atbalstāmo aktivitāti, kas minēta noteikumu projektā, papildinot MK noteikumus ar 16.6.apakšpunktu.
MK noteikumi papildināti ar 16.6.apakšpunktu, kas paredz jaunas atbalsta aktivitātes ieviešanu. Elektroenerģijas uzkrāšanas iekārta ir iespēja nodrošināt dzīvojamajā mājā saražotās elektroenerģijas (no saules elektrostacijām un vēja elektrostacijām) uzkrāšanu un nenodošanu kopējā tīklā, t.i. izmantot dienas laikā saražoto elektroenerģiju patērēt vakara un nakts stundās. Elektroenerģijas uzkrāšanas iekārtas minimālā ietilpība 5 kWh apjomā noteikta ņemot vērā projektu konkursa ietvaros atbalstīto saules elektrostaciju vidējo uzstādīto jaudu (8-9kW) un tīklā nodoto elektroenerģijas apjomu (ap 70%). Savukārt izmaksu apjoms 2500 EUR apmērā noteikts, ņemot vērā publiski pieejamo informāciju attiecībā uz dažādu uzņēmumu piedāvājumiem, Lietuvas atbalsta programmas, kas ir spēkā kopš 2023.gada septembra, nosacījumus un pieņemot, ka elektroenerģijas uzkrāšanas iekārtas ar ietilpību 1 kWh izmaksas atbilst 500 eiro. Akumulatoru cenas var ļoti atšķirties atkarībā no daudziem faktoriem, piemēram, akumulatora veida, kapacitātes, zīmola, ražotāja, un tā tālāk.
MK noteikumu 38.punkts tiek grozīts, lai nodrošinātu, ka de minimis atbalsta piešķiršanas nosacījumi ir jāvērtē uz de minimis atbalsta piešķiršanas brīdi atbilstoši Komisijas 2023. gada 13. decembra Regulas (ES) Nr. 2023/2831 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalsta nosacījumiem un normatīvajiem aktiem par de minimis atbalsta uzskaites un piešķiršanas kārtību.
MK noteikumu 52.2.apakšpunkts tiek grozīts. Saskaņā ar Elektroenerģijas tirgus likuma 30.5 panta pirmajā daļā noteikto, elektroenerģijas neto norēķinu sistēma ir kārtība, kādā veicami maksājumi starp elektroenerģijas tirgotāju un no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas elektroenerģijas aktīvo lietotāju par šā aktīvā lietotāja objektos sistēmā nodoto un no sistēmas saņemto elektroenerģiju. Papildus norādāms, ka saskaņā ar Ministru kabineta 2023.gada 7.novembra noteikumu Nr.635 “Elektroenerģijas tirdzniecības un lietošanas noteikumi” 18.2 punktā ir noteikts, ka aktīvais lietotājs, kurš vēlas izmantot elektroenerģijas neto norēķinu sistēmu, slēdz ar tirgotāju līgumu par elektroenerģijas neto norēķinu sistēmas izmantošanu un tajā norāda aktīvā lietotāja neto norēķinu sistēmā ietvertos objektus. Ņemot vērā, ka noteikumu projekta mērķauditorija – projektu iesniedzēji, kuri uzstādīs elektroenerģijas ražošanas iekārtas, varēs piedalīties ne tikai neto uzskaites sistēmā, bet arī neto norēķinu sistēmā, ir būtiski paredzēt iespēju Vides investīciju fondam, kurš veiks projektu uzraudzību monitoringa periodā saņemt datus par saražotās un elektroenerģijas sadales sistēmās nodotās un no elektroenerģijas sadales sistēmas saņemtās elektroenerģijas daudzumu visos projekta īstenotāja jeb aktīvā lietotāja objektos, kas ir ietverti neto norēķinu sistēmas līgumā, ko attiecīgais lietotājs ir noslēdzis ar elektroenerģijas tirgotāju. Attiecīgo datu apjoma saņemšana ir būtiska, lai veiktu korektu uzraudzību noteikumu projektā ietvertajam nosacījumam, kas nosaka, ka projekta iesniedzējam ir nepieciešams vismaz 80% no uzstādītajā elektroenerģiju ražojošā iekārtā (saules elektrostacija, vēja elektrostacija) saražotās elektroenerģijas patērēt paša vajadzībām, jo elektroenerģijas aktīvie lietotāji/ projektu iesniedzēji ir tiesīgi uzstādīt tādu ražošanas jaudu, kas ir spējīga nodrošināt pašpatēriņu vairākos objektos, ne tikai vienā objektā, t.i., objektā, kurā ir uzstādīta ražošanas iekārta.
MK noteikumu 9.4.apakšpunkts, 1. un 2.pielikums tiek grozīts, kā arī papildināts ar jaunu 24.14.2 apakšpunktu, 52.6., 52.8.apakšpunktu un 4.pielikumu, lai precizētu nosacījumu attiecībā uz elektroenerģijas neto un norēķinu sistēmu izmantošanu MK noteikumu ietvaros, t.sk. neparedzot maksimālo saules elektrostaciju un vēja elektrostaciju uzstādīšanas jaudu. MK noteikumu 9.4.1 un 9.4.2.apakšpunkts paredz nosacījumus atbilstoši kuriem ar saules elektrostacijām un vēja ģeneratoriem saražotā elektroenerģija tiek nodota tīklā, t.i. MK š.g. 6.februārī apstiprināja grozījumus MK noteikumos Nr.635 “Elektroenerģijas tirdzniecības un lietošanas noteikumi” (stājas spēkā ar š.g. 1. gada maiju), kuri paredz, ka Latvijā sāks darboties jauna sistēma mājsaimniecībām, kas ražo elektroenerģiju pašpatēriņam no atjaunojamajiem resursiem, piemēram, uzstādot saules elektrostacijas un pārpalikumu nodod elektroenerģijas tirgotājam. Vienlaikus paredzot finansējuma saņēmējam elektroenerģijas neto norēķinu sistēmas ietvaros maksimāli pieļaujamo elektrotīklā nodotās un pašpatēriņam neizmantotās elektroenerģijas pārpalikumu 12 mēnešu periodā. Nosakot maksimāli pieļaujamo elektrotīklā nodotās elektroenerģijas pārpalikuma apjomu ir ņemta vērā informācija par pieslēgumu lielumu un skaitu Latvijā, kā arī Eiropas Komisijas izstrādātajās informatīvajās vadlīnijās ieguldījumu/darbības atbalstam siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un piesaistei, tostarp caur atbalstu atjaunīgai enerģijai un energoefektivitātei noteiktais: ja privātpersonas un organizācijas, kas neveic saimniecisko darbību, pašpatēriņam izmanto vismaz 80% no to iekārtās saražotās elektroenerģijas, investīcijas šādās iekārtās netiek uzskatītas par valsts atbalstu un līdz ar to uz tām netiek attiecināti komercdarbības valsts atbalsta ierobežojumi. Tādējādi Eiropas Komisija ir atzinusi, ka saražotās elektroenerģijas pašpatēriņa un pārpalikuma sliekšņa noteikšana ir uzskatāma par objektīvu kritēriju elektroenerģijas ražotāja pašpatēriņam definēšanai. Minētie dati ir norādīti 4.pielikumā. Līdz ar to attiecīgi MK noteikumu projektā ietvertā 9.4.1.apakšpunkta norma attiecas uz finansējuma saņēmējiem, kas jau ir īstenojuši projektus un noslēguši līgumus par projektu īstenošanu, t.i. grozījumi (noteikumu projekts) ir tiem labvēlīgi un nepasliktina esošo situāciju un papildu rīcība no finansējuma saņēmējiem nav nepieciešama. Savukārt 9.4.2.apakšpunkta norma būs piemērojama tiem finansējuma saņēmējiem, kas īsteno projektus (izmanto neto norēķinu sistēmu) pēc 2024.gada 1.maija - attiecībā uz elektroenerģijas sistēmas pieslēgumu tiek piemērotas tiesību normas atbilstoši MK 2023.gada 7.novembra noteikumiem Nr.635 "Elektroenerģijas tirdzniecības un lietošanas noteikumi" (https://www.kem.gov.lv/lv/jaunums/majsaimniecibas-neto-norekinu-sistemu-vares-sakt-izmantot-no-1-maija). Savukārt 1.pielikuma 6. un 7.punkta tabulās svītrots vārds un skaitlis "līdz 11,1", tādējādi izslēdzot maksimālo uzstādāmo saules elektrostaciju un vēja elektrostaciju jaudu. Līdz ar jaunās neto norēķinu sistēmas izveidi, kas stājas spēkā ar š.g. 1.maiju, saules elektrostaciju un vēja elektrostaciju uzstādītajai jaudai ierobežojums ir 999,999 kW. Līdzšinēji atbalstu varēja saņemt saules elektrostaciju un vēja ģeneratoru iegādei, kuru jauda bija ieregulēta līdz 11,1 kW;
MK noteikumu 10.punkts tiek grozīts, lai novērstu nepareizas interpretācijas risku.
MK noteikumu 16.2, 16.51., 16.52., 16.9, 16.10 un 16.11. punkti tiek grozīti un papildināti ar jauniem 16.12 un 16.13 punktiem, lai nodrošinātu atbilstību valsts atbalsta (de minimis) nosacījumiem saskaņā ar Komisijas 2023.gada 13.decembrī pieņemto Regulu Nr.2023/2831. Attiecībā uz katru jaunu de minimis atbalsta piešķiršanu Regulas 2023/2831 ietvaros trīs gadu laikposms ir jāvērtē kā slīdošs periods un attiecībā uz katru jaunu de minimis atbalsta piešķiršanu jāņem vērā de minimis atbalsta kopsumma, kas piešķirta iepriekšējos trīs gados. Projekta dzīves cikla ilgumu (amortizācijas periodu) nosaka atbilstoši piemērojamiem normatīvajiem aktiem, piemēram, par iedzīvotāju ienākuma nodokli vai grāmatvedību jomā. Vienlaikus skaidrojam, ka atbilstoši nacionālajiem normatīvajiem aktiem grāmatvedībā minimālais termiņš kādu var noteikt amortizācijas periodam ir 5 gadi. Vēršam uzmanību, ka minētais nosacījums attiecībā uz saražotās enerģijas izmantošanu pašpatēriņam ir attiecināms uz komercdarbības atbalsta izslēgšanu un ir noteikts ar ES regulējumu, savukārt veids vai procedūra kādā dalībvalsts vai atbalsta programmas autors izvēlas konkrētā nosacījuma pārbaudi nav regulēts un ir katras dalībvalsts nacionāla izvēle.
Saimnieciska darbība valsts atbalsta regulējuma izpratnē - atbilstoši ES tiesu praksei saimnieciskā darbība ir ikviena darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvāšanu tirgū. Tas, vai attiecībā uz konkrētām precēm un pakalpojumiem pastāv tirgus, var būt atkarīgs no veida, kādā šie pakalpojumi ir organizēti attiecīgajā dalībvalstī. Jāņem vērā, ka minētā attiecīgās darbības kvalifikācija laika gaitā var mainīties – darbība, kas šobrīd nav saimnieciska, nākotnē par tādu var kļūt, un otrādi. Valsts atbalsta noteikumu piemērošana nav atkarīga no tā, vai subjekts ir izveidots ar mērķi gūt peļņu, t.i., lai konstatētu, vai uzņēmums (atbilstoši ES tiesu praksei par uzņēmumu valsts atbalsta kontekstā uzskata jebkuru saimnieciskās darbības subjektu neatkarīgi no tā juridiskās formas. Līdz ar to tas, vai subjekts ir uzskatāms par uzņēmumu, ir atkarīgs no tā veikto darbību rakstura) veic saimniecisko darbību, peļņas gūšana nav svarīga, bet svarīga ir preču un pakalpojumu piedāvāšana tirgū. Kā atzinusi Vispārējā un Eiropas Savienības tiesa, tad arī bezpeļņas subjekti var piedāvāt preces un pakalpojumus. Subjekts, kas veic gan saimniecisko, gan nesaimniecisko darbību, ir uzskatāms par uzņēmumu vienīgi attiecībā uz tā saimniecisko darbību. Tas nozīmē, ka šādiem uzņēmumiem attiecībā uz saimniecisko un nesaimniecisko darbību ir jābūt nodalītai grāmatvedībai. Attiecībā uz dažādām infrastruktūrām jānorāda, ka ES tiesu praksē ir atzīts, ka jebkādas saimnieciskam izmantojumam paredzētas infrastruktūras būvniecība ir saimnieciskā darbība, no kā izriet, ka tam, kādā veidā tā ir finansēta, ir piemērojami valsts atbalsta nosacījumi. Ja infrastruktūru nav paredzēts izmantot saimnieciskai darbībai, tās attīstīšanā piešķirtajam publiskajam finansējumam valsts atbalsta kontroles noteikumi nav jāpiemēro.
Ja dzīvojamai mājai finansējuma saņēmējs nemaina juridisko statusu un nemaina nosacījumus attiecībā uz saimnieciskās darbības veikšanu, kādi tie bija uz projekta līguma noslēgšanas brīdi, vai ja finansējuma saņēmējs kļūst par saimnieciskās darbības veicēju, tad grozījumi MK noteikumos finansējuma saņēmējiem ir labvēlīgi un nepasliktina esošo situāciju. Savukārt 16.11 un 16.12 punktā ietverto normu pārbaudi nodrošinās SIA "Vides investīciju fonds" projekta monitoringa perioda ietvaros.
Konkursa ietvaros atbalsts tiek sniegts:
1. projektu iesniedzējiem (fiziskām personām, biedrībām un nodibinājumiem, kā arī reliģiskām organizācijām), kas neveic saimniecisko darbību (MK noteikumu 9.4.apakšpunkts);
2. projektu iesniedzējiem (fiziskām personām, biedrībām un nodibinājumiem, kā arī reliģiskām organizācijām), kas veic saimniecisko darbību (MK noteikumu 9.4. apakšpunkts, ja saimnieciskā darbība tiek veikta ar projekta ietvaros iegādāto enerģijas ražošanas iekārtu, piemēram, ar saules paneļiem saražotā elektroenerģija tiek pārdota trešajai pusei (kaimiņam, uzņēmumam un tml. MK noteikumu 16.2 punkts, ja mājā jau tiek veikta saimnieciskā darbība, bet tā nav saistīta ar projekta ietvaros iegādāto enerģijas ražošanas iekārtu, piemēram, grāmatvedības vai juridisko pakalpojumu sniegšana, mājražošana utt.). Ņemot vērā, ka projekta amortizācijas perioda ietvaros var mainīties situācija attiecībā uz saražotās elektroenerģijas izmantošanu (MK noteikumu 9.4.apakšpunkts), tad MK noteikumu 16.11 un 16.12 punkts paredz rīcību neatbilstības novēršanai.
MK noteikumi tiek papildināti ar 15.1 punktu, paredzot jaunās atbalstāmās darbības (16.6.apakšpunkts), ko drīkst īstenot vienlaikus ar šo noteikumu 16.2.apakšpunktā minēto aktivitāti (saules elektrostaciju vai vēja elektrostaciju iegādi), atbalsta intensitāti un atbalsta apjomu. Akumulāciju sistēmās tiek izmantoti dažādi veidi, kā uzglabāt un izmantot elektroenerģiju. Visbiežāk sastopamie veidi ir: litija jonu akumulatori un litija fosfāta akumulatori, tāpat arī, piemēram, svina, nikeļa-kadmija akumulatori. Katram no šiem akumulatoru veidiem ir savas priekšrocības un trūkumi atkarībā no lietošanas gadījuma un vajadzībām. Izvēles laikā ir jāņem vērā gan izmaksas, gan nepieciešamā uzglabāšanas kapacitāte, gan ilgtermiņa uzticamības prasības.
MK noteikumu 16., 19.1., 24.2.apakšpunkts un 2.pielikums tiek grozīts, lai sniegtu atsauci uz jauno atbalstāmo aktivitāti, kas minēta noteikumu projektā, papildinot MK noteikumus ar 16.6.apakšpunktu.
MK noteikumi papildināti ar 16.6.apakšpunktu, kas paredz jaunas atbalsta aktivitātes ieviešanu. Elektroenerģijas uzkrāšanas iekārta ir iespēja nodrošināt dzīvojamajā mājā saražotās elektroenerģijas (no saules elektrostacijām un vēja elektrostacijām) uzkrāšanu un nenodošanu kopējā tīklā, t.i. izmantot dienas laikā saražoto elektroenerģiju patērēt vakara un nakts stundās. Elektroenerģijas uzkrāšanas iekārtas minimālā ietilpība 5 kWh apjomā noteikta ņemot vērā projektu konkursa ietvaros atbalstīto saules elektrostaciju vidējo uzstādīto jaudu (8-9kW) un tīklā nodoto elektroenerģijas apjomu (ap 70%). Savukārt izmaksu apjoms 2500 EUR apmērā noteikts, ņemot vērā publiski pieejamo informāciju attiecībā uz dažādu uzņēmumu piedāvājumiem, Lietuvas atbalsta programmas, kas ir spēkā kopš 2023.gada septembra, nosacījumus un pieņemot, ka elektroenerģijas uzkrāšanas iekārtas ar ietilpību 1 kWh izmaksas atbilst 500 eiro. Akumulatoru cenas var ļoti atšķirties atkarībā no daudziem faktoriem, piemēram, akumulatora veida, kapacitātes, zīmola, ražotāja, un tā tālāk.
MK noteikumu 38.punkts tiek grozīts, lai nodrošinātu, ka de minimis atbalsta piešķiršanas nosacījumi ir jāvērtē uz de minimis atbalsta piešķiršanas brīdi atbilstoši Komisijas 2023. gada 13. decembra Regulas (ES) Nr. 2023/2831 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalsta nosacījumiem un normatīvajiem aktiem par de minimis atbalsta uzskaites un piešķiršanas kārtību.
MK noteikumu 52.2.apakšpunkts tiek grozīts. Saskaņā ar Elektroenerģijas tirgus likuma 30.5 panta pirmajā daļā noteikto, elektroenerģijas neto norēķinu sistēma ir kārtība, kādā veicami maksājumi starp elektroenerģijas tirgotāju un no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas elektroenerģijas aktīvo lietotāju par šā aktīvā lietotāja objektos sistēmā nodoto un no sistēmas saņemto elektroenerģiju. Papildus norādāms, ka saskaņā ar Ministru kabineta 2023.gada 7.novembra noteikumu Nr.635 “Elektroenerģijas tirdzniecības un lietošanas noteikumi” 18.2 punktā ir noteikts, ka aktīvais lietotājs, kurš vēlas izmantot elektroenerģijas neto norēķinu sistēmu, slēdz ar tirgotāju līgumu par elektroenerģijas neto norēķinu sistēmas izmantošanu un tajā norāda aktīvā lietotāja neto norēķinu sistēmā ietvertos objektus. Ņemot vērā, ka noteikumu projekta mērķauditorija – projektu iesniedzēji, kuri uzstādīs elektroenerģijas ražošanas iekārtas, varēs piedalīties ne tikai neto uzskaites sistēmā, bet arī neto norēķinu sistēmā, ir būtiski paredzēt iespēju Vides investīciju fondam, kurš veiks projektu uzraudzību monitoringa periodā saņemt datus par saražotās un elektroenerģijas sadales sistēmās nodotās un no elektroenerģijas sadales sistēmas saņemtās elektroenerģijas daudzumu visos projekta īstenotāja jeb aktīvā lietotāja objektos, kas ir ietverti neto norēķinu sistēmas līgumā, ko attiecīgais lietotājs ir noslēdzis ar elektroenerģijas tirgotāju. Attiecīgo datu apjoma saņemšana ir būtiska, lai veiktu korektu uzraudzību noteikumu projektā ietvertajam nosacījumam, kas nosaka, ka projekta iesniedzējam ir nepieciešams vismaz 80% no uzstādītajā elektroenerģiju ražojošā iekārtā (saules elektrostacija, vēja elektrostacija) saražotās elektroenerģijas patērēt paša vajadzībām, jo elektroenerģijas aktīvie lietotāji/ projektu iesniedzēji ir tiesīgi uzstādīt tādu ražošanas jaudu, kas ir spējīga nodrošināt pašpatēriņu vairākos objektos, ne tikai vienā objektā, t.i., objektā, kurā ir uzstādīta ražošanas iekārta.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Nē
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Nē
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
Galvenie nosacījumi, kas nodrošinās konkursa demarkāciju ar citām iespējamajām atbalsta programmām ir:
1) konkursa mērķis – atbalsts tiek sniegts mājsaimniecībām pārejai no fosilo energoresursu izmantošanas uz AER izmantošanu siltumenerģijas un elektroenerģijas nodrošināšanai, kā arī konkursa ietvaros ir atļauta AER izmantojošu iekārtu kombinācija, tai skaitā uzstādot vairākas iekārtas, piemēram, iespējamās kombinācijas – siltumsūknis un saules paneļi; biomasas apkures katls un siltumsūknis un saules paneļi; biomasas apkures katls un saules kolektori utt.
Savukārt Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.-2027.gadam 2.2.3. specifiskā atbalsta mērķa "Uzlabot dabas aizsardzību un bioloģisko daudzveidību, “zaļo” infrastruktūru, it īpaši pilsētvidē, un samazināt piesārņojumu" pasākuma 2.2.3.6. “Individuālo siltumapgādes sistēmu uzlabošana mājsaimniecībām” ietvaros atbalsts tiek sniegts mājsaimniecībām pilsētās, lai samazinātu gaisa piesārņojošās emisijas. Atbalsta programmas ietvaros atbalsts tiek sniegts biomasas apkures sistēmu nomaiņai uz jaunākām biomasas apkures iekārtām, bezizmešu apkures iekārtām (siltumsūkņi, saules paneļi), kā arī tiek veicināta pieslēgšanās centralizētajai siltumapgādes sistēmai tiem mājsaimniecību segmentiem pilsētvidē (piem., Rīgas, Liepājas un Rēzeknes valstspilsētu teritorijās), vienlaikus nepārsniedzot 50 kW nominālo siltumenerģijas pieprasījuma jaudu;
2) konkursa ietvaros var uzstādīt AER izmantojošas iekārtas uz zemes vai dzīvojamās mājās (ar konkrētiem ēkas klasifikācijas kodiem), kuras atrodas atbalsta saņēmēja īpašumā, tās ir nodotas ekspluatācijā un tajās netiek veikta saimnieciskā darbība;
3) konkursa ietvaros atbalsta saņēmējs atbalstu var saņemt pēc AER izmantojošo iekārtu iegādes un uzstādīšanas;
4) projektu iesniegumu iesniegšanas termiņš. Šī konkursa ietvaros projektu konkurss tiks izsludināts 2022.g. martā un atbalstu konkursa ietvaros var saņemt līdz 2024. gada 31. decembrim;
5) īstenojot plānotās aktivitātes, sasniedzams SEG emisiju ietaupījums, kas dotu ieguldījumu mājsaimniecību radīto SEG emisiju samazināšanai;
6) konkursa mērķis, atbalstāmās aktivitātes un attiecināmās izmaksas nodrošina demarkāciju.
Detālāka informācija (demarkācija) par ministrijas, Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas un Ekonomikas ministrijas izstrādātajām atbalsta programmām ir pieejama - https://www.em.gov.lv/lv/daudzivoklu-maju-energoefektivitate un https://ekii.lv/index.php?page=programmu-salidzinajums
1) konkursa mērķis – atbalsts tiek sniegts mājsaimniecībām pārejai no fosilo energoresursu izmantošanas uz AER izmantošanu siltumenerģijas un elektroenerģijas nodrošināšanai, kā arī konkursa ietvaros ir atļauta AER izmantojošu iekārtu kombinācija, tai skaitā uzstādot vairākas iekārtas, piemēram, iespējamās kombinācijas – siltumsūknis un saules paneļi; biomasas apkures katls un siltumsūknis un saules paneļi; biomasas apkures katls un saules kolektori utt.
Savukārt Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.-2027.gadam 2.2.3. specifiskā atbalsta mērķa "Uzlabot dabas aizsardzību un bioloģisko daudzveidību, “zaļo” infrastruktūru, it īpaši pilsētvidē, un samazināt piesārņojumu" pasākuma 2.2.3.6. “Individuālo siltumapgādes sistēmu uzlabošana mājsaimniecībām” ietvaros atbalsts tiek sniegts mājsaimniecībām pilsētās, lai samazinātu gaisa piesārņojošās emisijas. Atbalsta programmas ietvaros atbalsts tiek sniegts biomasas apkures sistēmu nomaiņai uz jaunākām biomasas apkures iekārtām, bezizmešu apkures iekārtām (siltumsūkņi, saules paneļi), kā arī tiek veicināta pieslēgšanās centralizētajai siltumapgādes sistēmai tiem mājsaimniecību segmentiem pilsētvidē (piem., Rīgas, Liepājas un Rēzeknes valstspilsētu teritorijās), vienlaikus nepārsniedzot 50 kW nominālo siltumenerģijas pieprasījuma jaudu;
2) konkursa ietvaros var uzstādīt AER izmantojošas iekārtas uz zemes vai dzīvojamās mājās (ar konkrētiem ēkas klasifikācijas kodiem), kuras atrodas atbalsta saņēmēja īpašumā, tās ir nodotas ekspluatācijā un tajās netiek veikta saimnieciskā darbība;
3) konkursa ietvaros atbalsta saņēmējs atbalstu var saņemt pēc AER izmantojošo iekārtu iegādes un uzstādīšanas;
4) projektu iesniegumu iesniegšanas termiņš. Šī konkursa ietvaros projektu konkurss tiks izsludināts 2022.g. martā un atbalstu konkursa ietvaros var saņemt līdz 2024. gada 31. decembrim;
5) īstenojot plānotās aktivitātes, sasniedzams SEG emisiju ietaupījums, kas dotu ieguldījumu mājsaimniecību radīto SEG emisiju samazināšanai;
6) konkursa mērķis, atbalstāmās aktivitātes un attiecināmās izmaksas nodrošina demarkāciju.
Detālāka informācija (demarkācija) par ministrijas, Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas un Ekonomikas ministrijas izstrādātajām atbalsta programmām ir pieejama - https://www.em.gov.lv/lv/daudzivoklu-maju-energoefektivitate un https://ekii.lv/index.php?page=programmu-salidzinajums
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Fiziskās personas
JāIetekmes apraksts
MK noteikumu projekta ietvaros tiek paplašināts projekta iesniegumu iesniedzēju loks, kas varēs īstenot konkursa ietvaros atbalstāmās aktivitātes attiecībā uz atjaunojamo energoresursu iekārtu iegādi un pieslēgumu centralizētajai siltumapgādes sistēmai.
Juridiskās personas
- visi uzņēmumi
- SIA "Vides investīciju fonds"
Ietekmes apraksts
MK noteikumu projekta apstiprināšanas gadījumā palielināsies klientu loks uzņēmumiem, kas nodrošina atjaunojamo energoresursu iekārtu ražošanu, piegādi, uzstādīšanu un apkopi, kā arī sabiedriskajiem siltumapgādes pakalpojumu sniedzējiem, kas nodrošina centralizētās siltumapgādes pakalpojumu sniegšanu, tādējādi palielinot centralizētās siltumapgādes sistēmas konkurētspēju.
Vienlaikus SIA "Vides investīciju fonds" palielināsies konkursa ietvaros iesniegto projektu iesniegumu vērtēšanas apjoms un lēmuma pieņemšanas skaits
Vienlaikus SIA "Vides investīciju fonds" palielināsies konkursa ietvaros iesniegto projektu iesniegumu vērtēšanas apjoms un lēmuma pieņemšanas skaits
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.2.1. uz makroekonomisko vidi:
Nē2.2.2. uz nozaru konkurētspēju:
Jā
Ietekmes apraksts
MK noteikumu projekta apstiprināšanas gadījumā palielināsies klientu loks uzņēmumiem, kas nodrošina atjaunojamo energoresursu iekārtu ražošanu, piegādi, uzstādīšanu un apkopi, kā arī sabiedriskajiem siltumapgādes pakalpojumu sniedzējiem, kas nodrošina centralizētās siltumapgādes pakalpojumu sniegšanu, tādējādi palielinot centralizētās siltumapgādes sistēmas konkurētspēju.
2.2.3. uz uzņēmējdarbības vidi:
Jā
Ietekmes apraksts
MK noteikumu projekta apstiprināšanas gadījumā tiks īstenoti projekti, kas ietekmēs uzņēmējdarbības vidi, proti, tirgū palielināsies pieprasījums pēc atjaunojamo energoresursu iekārtām, kā arī pēc centralizētās siltumapgādes sistēmas modernizācijas - siltummezgla projektēšanas un ierīkošanas.
2.2.4. uz mazajiem un vidējiem uzņēmējiem:
Jā
Ietekmes apraksts
MK noteikumu projekta apstiprināšanas gadījumā tiks īstenoti projekti, kas ietekmēs mazos un vidējos uzņēmumus, kas nodarbojas ar atjaunojamo energoresursu iekārtu ražošanu, piegādi, uzstādīšanu, apkopi un uzturēšanu un, kas nodarbojas ar centralizētās siltumapgādes sistēmas siltummezgla projektēšanu un pieslēguma ierīkošanu.
2.2.5. uz konkurenci:
Jā
Ietekmes apraksts
MK noteikumu projekta apstiprināšanas gadījumā tiks īstenoti projekti, kas veicinās konkurenci uzņēmumu starpā, kas nodarbojas ar atjaunojamo energoresursu iekārtu ražošanu, piegādi, uzstādīšanu, apkopi un uzturēšanu.
2.2.6. uz nodarbinātību:
Jā
Ietekmes apraksts
Tiks veicināta jaunu darba vietu veidošanās, kas saistītas ar atjaunoajamo energoresursu iekārtu ražošanu, piegādi, uzstādīšanu un apkopi, kā arī centralizētās siltumapgādes sistēmas siltummezgla projektēšanu un ierīkošanu.
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Rādītājs
2024
saskaņā ar valsts budžetu kārtējam gadam
izmaiņas kārtējā gadā, salīdzinot ar valsts budžetu kārtējam gadam
Turpmākie trīs gadi (euro)
2025
2026
2027
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
1
2
3
4
5
6
7
8
1. Budžeta ieņēmumi
3 782 878
5 000 000
0
0
0
0
0
1.1. valsts pamatbudžets, tai skaitā ieņēmumi no maksas pakalpojumiem un citi pašu ieņēmumi
3 782 878
5 000 000
0
0
0
0
0
1.2. valsts speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
1.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
2. Budžeta izdevumi
3 782 878
5 000 000
0
0
0
0
0
2.1. valsts pamatbudžets
3 782 878
5 000 000
0
0
0
0
0
2.2. valsts speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
2.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
3. Finansiālā ietekme
0
0
0
0
0
0
0
3.1. valsts pamatbudžets
0
0
0
0
0
0
0
3.2. speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
3.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
4. Finanšu līdzekļi papildu izdevumu finansēšanai (kompensējošu izdevumu palielinājumu norāda ar "-" zīmi)
0
0
0
0
0
0
0
5. Precizēta finansiālā ietekme
0
0
0
0
5.1. valsts pamatbudžets
0
0
0
0
5.2. speciālais budžets
0
0
0
0
5.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
6. Detalizēts ieņēmumu un izdevumu aprēķins (ja nepieciešams, detalizētu ieņēmumu un izdevumu aprēķinu var pievienot anotācijas (ex-ante) pielikumā)
MK noteikumu projekta ietvaros konkursā pieejamais finansējums tiek palielināts par 5 000 000 euro, līdz ar to konkursā pieejamais finansējums ir 45 000 000 euro.
Laika periodā no 2022. gada līdz 2024. gada februārim EKII konkursa ietvaros apgūts finansējums 32 353 788,41 euro apmērā. Indikatīvi 2024. gadā vēl tiks apgūts finansējums 7 646 211,59 euro (neskaitot plānoto papildinājumu 5 000 000 euro) apmērā. Finansējums plānots KEM programmas „Emisijas kvotu izsoļu ieņēmumu instrumenti” (33.00.00) apakšprogrammā „Emisijas kvotu izsolīšanas instrumenta projekti” (33.02.00). Plānots, ka maksājumi veicami 2024.gadā. EKII finansējumu konkursa projektu īstenošanai pēc to apstiprināšanas plānots pieprasīt normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā no valsts budžeta programmas 80.00.00 “Nesadalītais finansējums Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošanai”.
Laika periodā no 2022. gada līdz 2024. gada februārim EKII konkursa ietvaros apgūts finansējums 32 353 788,41 euro apmērā. Indikatīvi 2024. gadā vēl tiks apgūts finansējums 7 646 211,59 euro (neskaitot plānoto papildinājumu 5 000 000 euro) apmērā. Finansējums plānots KEM programmas „Emisijas kvotu izsoļu ieņēmumu instrumenti” (33.00.00) apakšprogrammā „Emisijas kvotu izsolīšanas instrumenta projekti” (33.02.00). Plānots, ka maksājumi veicami 2024.gadā. EKII finansējumu konkursa projektu īstenošanai pēc to apstiprināšanas plānots pieprasīt normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā no valsts budžeta programmas 80.00.00 “Nesadalītais finansējums Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošanai”.
6.1. detalizēts ieņēmumu aprēķins
-
6.2. detalizēts izdevumu aprēķins
-
7. Amata vietu skaita izmaiņas (palielinājuma gadījumā: izvērsts pamatojums, izvērtējums par esošo resursu pārskatīšanas iespējām, t.sk. vakanto štata vietu, ilgstošo vakanču izmantošanu u.c.)
-
Cita informācija
Finansējumu projektu īstenošanai KEM pieprasīs no valsts budžeta programmas 80.00.00 “Nesadalītais finansējums Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošanai”.
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
4.2. Cita informācija
-
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
5.1. Saistības pret Eiropas Savienību
Vai ir attiecināms?
Jā
ES tiesību akta CELEX numurs
32023R2831
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
KOMISIJAS REGULA (ES) 2023/2831 (2023. gada 13. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam
Apraksts
-
5.2. Citas starptautiskās saistības
Vai ir attiecināms?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
5.4. 1. tabula. Tiesību akta projekta atbilstība ES tiesību aktiem
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
KOMISIJAS REGULA (ES) 2023/2831 (2023. gada 13. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
Regula Nr. 2023/2831 kopumā
Noteikumu projekta 2. punkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Regulas Nr. 2023/2831 1.panta 1.punkts un 1.panta 2.punkts
Noteikumu projekta 3. punkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Regulas Nr. 2023/2831 2.panta 2.punkts
Noteikumu projekta 4. punkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Regulas Nr. 2023/2831 7.panta 3.punkts un 8.pants
Noteikumu projekta 5. punkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Regulas Nr. 2023/2831 6.panta 3.punkts un 7.punkts
Noteikumu projekta 6. punkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Regula Nr. 2023/2831 kopumā
Noteikumu projekta 7. punkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
-
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
-
Cita informācija
-
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Nē
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
SIA "Vides investīciju fonds"Nevalstiskās organizācijas
NēCits
Jā6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
Veids
Publiskā apspriešana
Saite uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem
https://tapportals.mk.gov.lv/public_participation/b0b91e4b-b2ae-43c7-bbad-088784040a07
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
Sabiedrības līdzdalība nodrošināta, publicējot noteikumu projektu Vienotajā tiesību aktu projektu izstrādes un saskaņošanas portālā, nodrošinot iespēju sabiedrībai sniegt par to viedokli.
Noteikumu projekts tika publicēts publiskai apspriešanai no 2024. gada 8. februāra līdz 22. februārim. Iebildumi vai priekšlikumi par noteikumu projektu netika saņemti.
Noteikumu projekts tika publicēts publiskai apspriešanai no 2024. gada 8. februāra līdz 22. februārim. Iebildumi vai priekšlikumi par noteikumu projektu netika saņemti.
6.4. Cita informācija
-
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
Institūcijas
- SIA "Vides investīciju fonds"
7.2. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
-
7.3. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
-
7.4. Projekta izpildes ietekme uz pārvaldes funkcijām un institucionālo struktūru
Ietekme
Jā/Nē
Skaidrojums
1. Tiks veidota jauna institūcija
-
-
2. Tiks likvidēta institūcija
-
-
3. Tiks veikta esošās institūcijas reorganizācija
-
-
4. Institūcijas funkcijas un uzdevumi tiks mainīti (paplašināti vai sašaurināti)
-
-
5. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu efektivizācija
-
-
6. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu digitalizācija
-
-
7. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu optimizācija
-
-
8. Cita informācija
Jā
Uzdevumus, kas saistīti ar projektu iesniegumu pieņemšanu, vērtēšanu, apstiprināšanu un finanšu instrumenta finansējuma piešķiršanu, kā arī par līgumu par projekta īstenošanu sagatavošanu, noslēgšanu, grozīšanu un laušanu, projektu pārskatu pārbaudi un projektu īstenošanas kontroli, turpinās veikt SIA “Vides investīciju fonds”.
7.5. Cita informācija
SIA "Vides investīciju fonds" izmaksas par uzdevumiem, kas saistīti ar projektu iesniegumu pieņemšanu, vērtēšanu, apstiprināšanu un finanšu instrumenta finansējuma piešķiršanu, kā arī par līgumu par projekta īstenošanu sagatavošanu, noslēgšanu, grozīšanu un laušanu, projektu pārskatu pārbaudi un projektu īstenošanas kontroli tiks segtas valsts budžeta programmas 33.01.00. "Emisijas kvotu izsolīšanas instrumenta administrācija" ietvaros.
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Īstenojot MK noteikumu projektā plānotās aktivitātes tiks veicināta Nacionālajā attīstības plānā 2021.-2027.gadam šādu progresa indikatoru sasniegšana: [271] Siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju intensitāte, [273] Gaisa piesārņojuma % samazinājums (izņemot, sniedzot atbalstu biomasas dedzināšanai) un [309] No atjaunojamiem energoresursiem (AER) saražotās enerģijas īpatsvars kopējā enerģijas galapatēriņā.
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
MK noteikumu projekta apstiprināšanas gadījumā tiks nodrošināta tādu projektu īstenošana, kas veicina atjaunojamo energoresursu iekārtu izmantošanu un pieslēgšanos centralizētajai siltumapgādes sistēmai, tādejādi nepasliktinot gaisa kvalitāti, it īpaši pilsētās, un negatīvi neietekmējot sabiedrības veselību.
Netiek atbalstīta neefektīvu biomasas apkures katlu iegāde un uzstādīšana, kā arī konkursa ietvaros ir atbalstāma biomasas iekārtu iegāde vienlaikus ar citu atjaunojamo energoresursu iekārtu iegādi.
Netiek atbalstīta neefektīvu biomasas apkures katlu iegāde un uzstādīšana, kā arī konkursa ietvaros ir atbalstāma biomasas iekārtu iegāde vienlaikus ar citu atjaunojamo energoresursu iekārtu iegādi.
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
MK noteikumu projekta apstiprināšanas gadījumā tiks īstenoti projekti, kas nodrošinās daudz plašāku atjaunojamo energoresursu iekārtu izmantošanu mājsaimniecībās vai mājsaimniecību pieslēgšanos centralizētajai siltumapgādes sistēmai, tādējādi samazinot radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas.
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.2. Cita informācija
-
Pielikumi