24-TA-30: Cits plānošanas dokumenta (grozījumu) projekts (Groza ar plānošanas dokumentu)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Grozījums Ministru kabineta 2021. gada 11. novembra rīkojumā Nr. 826 "Par Elektronisko sakaru nozares attīstības plānu 2021.–2027. gadam"" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
Tiesību akts / Ministru Prezidenta rezolūcija
Apraksts
Grozījumi Ministru kabineta 2021. gada 11. novembra rīkojumā Nr. 826 "Par Elektronisko sakaru nozares attīstības plānu 2021.-2027. gadam" tiek izstrādāti saskaņā ar Ministru kabineta 12.12.2023. sēdes protokola Nr. 61 71. § 3. punktā doto uzdevumu: "3. Satiksmes ministrijai sagatavot un noteiktā kārtībā līdz 2024. gada 29. februārim iesniegt izskatīšanai Ministru kabinetā tiesību akta projektu par grozījumiem Elektronisko sakaru nozares attīstības plānā 2021-2027. gadam, kuros paredzēt izmaiņas "pēdējās jūdzes" elektronisko sakaru tīklu infrastruktūras attīstīšanas modelī, svītrojot prasību par augšupielādes ātruma nodrošināšanu, lai veicinātu konkurenci atklāta konkursa atlasē."
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Nodrošināt savstarpēju atbilstību starp Elektronisko sakaru nozares attīstības plāna 2021.-2027. gadam apstiprināto "Pēdējās jūdzes" elektronisko sakaru tīklu infrastruktūras attīstīšanas modeli un Ministru kabineta 2023. gada 12. decembra noteikumiem Nr. 753 "Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānisma plāna 2.4. reformu un investīciju virziena "Digitālās infrastruktūras transformācija" 2.4.1.2.i. investīcijas "Platjoslas jeb ļoti augstas veiktspējas tīklu "pēdējās jūdzes" infrastruktūras attīstība" īstenošanas noteikumi".
Spēkā stāšanās termiņš
Vispārējā kārtība
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Saskaņā ar 2021. gadā Ministru kabinetā apstiprināto Elektronisko sakaru nozares attīstības plānu 2021.-2027.gadam "pēdējās jūdzes" elektronisko sakaru tīklu infrastruktūras attīstīšanas modelim tika noteiktas simetriskas prasības augšupielādes ātrumam un lejupielādes ātrumam -100 Mbit/s. "Pēdējās jūdzes" elektronisko sakaru tīklu infrastruktūras attīstīšanas modeļa apstiprināšana bija Atveseļošanas un noturības investīciju atskaites punkts. Ministru kabineta 2023. gada 12. decembra noteikumos Nr. 753 "Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānisma plāna 2.4. reformu un investīciju virziena "Digitālās infrastruktūras transformācija" 2.4.1.2.i. investīcijas "Platjoslas jeb ļoti augstas veiktspējas tīklu "pēdējās jūdzes" infrastruktūras attīstība" īstenošanas noteikumi" ir svītrota prasība augšupielādes ātrumam, ņemot vērā:
1)Eiropas Savienības stratēģiskajos dokumentos: Savienojamības paziņojumā (Eiropas Komisija 2016.gada 14.septembra paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejai un Reģionu Komitejai "Konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus savienojamība. Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību") un EK lēmumā "Digitālās desmitgades ceļš" (Eiropas Parlamenta un Padomes 2022.gada 14.decembra lēmums (ES) 2022/2481, ar ko izveido politikas programmu "Digitālās desmitgades ceļš" 2030. gadam) katrai dalībvalstij sasniedzamie savienojamības mērķi ir noteikti, norādot nodrošināmo lejupielādes datu pārraides ātrumu, nevis augšupielādes ātrumu.
2) arī Eiropas Komisijas 2014. gada 17. jūnija regulas (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu, (turpmāk - regula Nr. 651/2014) 52. panta 6 a) apakšpunkts, kas faktiski stājās spēkā tikai ar 2023. gada 1. jūliju, nenosaka augšupielādes prasības.
3) izvērtējot tirgus apstākļus un iespējamos pretendentu dalībai projektu konkursā, secināts, ka prasības iekļaušana par augšupielādes ātrumu, var tikt uzskatīta par nepamatoti ierobežojošu, Latvijai nav pamatojuma noteikt stingrākas prasības, kā tas noteikts regulas Nr. 651/2014 52. pantā. Tā ievērojami var ierobežot konkurenci, izslēdzot daļu elektronisko sakaru komersantus no dalības atklāta konkursa atlasē, ņemot vērā viņu pašlaik izmantotos tehnoloģiskos risinājumus, tostarp, viņiem pieejamo frekvenču diapazonu. Vienlaikus jāmin, ka, ņemot vērā regulas (ES) Nr. 651/2014 prasības, ir paaugstināts minimālais lejupielādes lielums no 100 Mbit/s uz 300 Mbit/s.
1)Eiropas Savienības stratēģiskajos dokumentos: Savienojamības paziņojumā (Eiropas Komisija 2016.gada 14.septembra paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejai un Reģionu Komitejai "Konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus savienojamība. Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību") un EK lēmumā "Digitālās desmitgades ceļš" (Eiropas Parlamenta un Padomes 2022.gada 14.decembra lēmums (ES) 2022/2481, ar ko izveido politikas programmu "Digitālās desmitgades ceļš" 2030. gadam) katrai dalībvalstij sasniedzamie savienojamības mērķi ir noteikti, norādot nodrošināmo lejupielādes datu pārraides ātrumu, nevis augšupielādes ātrumu.
2) arī Eiropas Komisijas 2014. gada 17. jūnija regulas (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu, (turpmāk - regula Nr. 651/2014) 52. panta 6 a) apakšpunkts, kas faktiski stājās spēkā tikai ar 2023. gada 1. jūliju, nenosaka augšupielādes prasības.
3) izvērtējot tirgus apstākļus un iespējamos pretendentu dalībai projektu konkursā, secināts, ka prasības iekļaušana par augšupielādes ātrumu, var tikt uzskatīta par nepamatoti ierobežojošu, Latvijai nav pamatojuma noteikt stingrākas prasības, kā tas noteikts regulas Nr. 651/2014 52. pantā. Tā ievērojami var ierobežot konkurenci, izslēdzot daļu elektronisko sakaru komersantus no dalības atklāta konkursa atlasē, ņemot vērā viņu pašlaik izmantotos tehnoloģiskos risinājumus, tostarp, viņiem pieejamo frekvenču diapazonu. Vienlaikus jāmin, ka, ņemot vērā regulas (ES) Nr. 651/2014 prasības, ir paaugstināts minimālais lejupielādes lielums no 100 Mbit/s uz 300 Mbit/s.
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Līdz ar to jāsecina, ka pašreiz esošajam pēdējās jūdzes" elektronisko sakaru tīklu infrastruktūras attīstīšanas modelim, kas iekļauts Elektronisko sakaru nozares attīstības plānā 2021.-2027.gadam" ir atšķirīgas prasības no tā, kas iekļauts Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanas nosacījumos, kas tālākā investīciju īstenošanas posmā var radīt neskaidrības par lēmumu izsekojamību un atbilstību Ministru kabinetā apstiprinātajam modelim, kas bija viens no Atveseļošanas un noturības mehānisma investīciju saņemšanas nosacījums, tas ir, Atveseļošanas un noturības investīciju atskaites punkts.
Risinājuma apraksts
Lai nodrošinātu savstarpēju atbilstību starp Ministru kabinetā pieņemto plānošanas dokumentu un normatīvo aktu, tas ir, starp "Pēdējās jūdzes" elektronisko sakaru tīklu infrastruktūras attīstīšanas modeli, kas apstiprināts ar Elektronisko sakaru nozares attīstības plānu 2021.-2027. gadam, un Ministru kabineta 2023. gada 12. decembra noteikumu Nr. 753 "Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānisma plāna 2.4. reformu un investīciju virziena "Digitālās infrastruktūras transformācija" 2.4.1.2.i. investīcijas "Platjoslas jeb ļoti augstas veiktspējas tīklu "pēdējās jūdzes" infrastruktūras attīstība" īstenošanas noteikumi" nosacījumiem, ir nepieciešams veikt grozījumus Elektronisko sakaru nozares attīstības plānā 2021.-2027. gadam. Grozījumos no Elektronisko sakaru nozares attīstības plāna 2021-2027. gadam "pēdējās jūdzes" elektronisko sakaru tīklu infrastruktūras attīstīšanas modeļa tiek svītrotas prasības par augšupielādes ātruma nodrošināšanu.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Jā
Apraksts
Ņemot vērā Tieslietu ministrijas un Valsts kancelejas viedokli, ir attiecīgi panākta vienošanās par grozījumu izstrādes nepieciešamību.
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Jā
Apraksts
Secināts, ka grozījumu veikšana nepieciešama, lai neradītu riskus saistībā ar modeļa izmaiņām 16.5 milj. EUR investīciju īstenošanai.
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
-
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
-
Cita informācija
-
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
-
4.2. Cita informācija
-
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
-
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
-
6.4. Cita informācija
-
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
-
7.5. Cita informācija
-
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
8.1.5. uz teritoriju attīstību
8.1.6. uz vidi
8.1.7. uz klimatneitralitāti
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
8.1.11. uz veselību
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
8.1.13. uz datu aizsardzību
8.1.14. uz diasporu
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
8.2. Cita informācija
-
Pielikumi