23-TA-1042: Noteikumu projekts (Jauns)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Atļaujas neformālās izglītības programmas īstenošanai izsniegšanas kārtība" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
Tiesību akts / Ministru Prezidenta rezolūcija
Apraksts
Tiesību akta projekts izstrādāts saskaņā ar:
1) Izglītības likuma 14. panta 11.1 punktu;
2) Izglītības likuma 46. panta ceturto daļu;
3) Ministru kabineta 2021. gada 28. aprīļa rīkojuma Nr. 292 “Par Latvijas Atveseļošanas un noturības mehānisma plānu” apstiprinātā Eiropas Savienības Atveseļošanās un noturības mehānisma plāna reforma 2.3.2.r. “Digitālās prasmes sabiedrības un pārvaldes digitālajai transformācijai” noteikto.
1) Izglītības likuma 14. panta 11.1 punktu;
2) Izglītības likuma 46. panta ceturto daļu;
3) Ministru kabineta 2021. gada 28. aprīļa rīkojuma Nr. 292 “Par Latvijas Atveseļošanas un noturības mehānisma plānu” apstiprinātā Eiropas Savienības Atveseļošanās un noturības mehānisma plāna reforma 2.3.2.r. “Digitālās prasmes sabiedrības un pārvaldes digitālajai transformācijai” noteikto.
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Noteikt vienotu kārtību, kādā pašvaldība izsniedz un anulē atļauju neformālās izglītības programmas īstenošanai, lai veicinātu neformālās izglītības, tostarp digitālo prasmju apguvei, pieejamību un kvalitāti Latvijā.
Spēkā stāšanās termiņš
Vispārējā kārtība
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Ar 2022. gada 15. septembra grozījumiem Izglītības likumā, kas stājās spēkā 2022. gada 11. oktobrī, paplašinot Ministru kabineta kompetenci izglītībā, 14.pants tika papildināts ar 11.1 punktu, nosakot pilnvarojumu Ministru kabinetam noteikt kārtību, kādā tiek izsniegtas atļaujas neformālās izglītības programmu īstenošanai.
Ar minētajiem grozījumiem jaunā redakcijā tika izteikts Izglītības likuma 46. pants, definējot neformālās izglītības programmas, proti nosakot, ka neformālās izglītības programmas dod iespēju personai visa mūža garumā neatkarīgi no iepriekš iegūtās izglītības apgūt jaunas un pilnveidot esošās kompetences atbilstoši personības izaugsmes interesēm, valsts vai darba devēja pieprasījumam. Tāpat tika noteikts, ka neformālās izglītības programmas izstrādā to īstenotāji un minētās programmas ietver sasniedzamos mācīšanās rezultātus, izglītības apguves formu, valodu, saturu, apjomu un īstenošanai nepieciešamos materiālos un intelektuālos resursus.
Papildus minētajam tika noteikts, ka atļauju neformālās izglītības programmas īstenošanai izsniedz vai to anulē attiecīgās administratīvās teritorijas pašvaldība Ministru kabineta noteiktajā kārtībā, kā arī tas, ka neformālās izglītības programmas reģistrē attiecīgās administratīvās teritorijas pašvaldībā. Turpat noteikts, ka personas, kuras nav reģistrētas Izglītības iestāžu reģistrā, ir tiesīgas īstenot neformālās izglītības programmas pēc atļaujas saņemšanas. Savukārt akreditētas izglītības iestādes, kā arī Nacionālo bruņoto spēku vienības ir tiesīgas īstenot neformālās izglītības programmas bez šādas atļaujas saņemšanas.
Vienlaicīgi Izglītības likumā tika noteikts arī dokuments, kāds tiek izsniegts par neformālās izglītības programmas apguvi, proti, tiek izsniegta apliecība.
Izstrādājot Izglītības likuma grozījumus attiecībā uz neformālās izglītības programmu īstenošanas regulējumu, ņemta vērā sinerģija ar vairākiem Latvijas un Eiropas līmeņa dokumentiem. Dokumentā “Latvijas ilgtspējīgas attīstības stratēģija līdz 2030.gadam”, akcentējot mūžizglītību kā cilvēkkapitāla attīstības ceļu, norādīta formālās un neformālās izglītības nodrošinājuma paplašināšanas nepieciešamība, lai cilvēkiem radītu vienlīdzīgas mobilitātes iespējas ne vien izglītības sistēmas ietvaros, bet arī darba tirgū. Vienlaikus Izglītības attīstības pamatnostādnēs 2021.–2027. gadam “Nākotnes prasmes nākotnes sabiedrībai” dots uzdevums “3.3.1.2. Nodrošināt Latvijas iedzīvotājiem vienlīdz kvalitatīvu pieaugušo neformālās izglītības piedāvājumu”. Jāatzīmē, ka arī Nacionālā attīstības plānā 2021. – 2027. gadam ir ietverts 171. uzdevums “Stiprināt kvalitatīvu un elastīgu pieaugušo izglītības piedāvājumu”.
2022. gada 15. septembra grozījumi Izglītības likumā izstrādāti arī, ņemot vērā informatīvā ziņojuma “Stratēģija Latvijai Covid-19 krīzes radīto seku mazināšanai” rīcības virzienā “Cilvēkkapitāls” noteikto: “ieviesti stingri kvalitātes kritēriji neformālās izglītības programmām” (stratēģija apstiprināta Ministru kabineta 2020.gada 26.maija sēdē (prot. Nr.36 36.§).
Turklāt ar Ministru kabineta 2021. gada 28. aprīļa rīkojumu Nr. 292 “ Par Latvijas Atveseļošanas un noturības mehānisma plānu” tika apstiprināts Eiropas Savienības Atveseļošanās un noturības mehānisma plāns, kura “Komponente 2: Digitālā transformācija” paredz veicināt ilgtspējīgu izaugsmi un ekonomikas digitālo transformāciju, attīstot valsts un pašvaldību, sabiedrībai un uzņēmumiem pieejamos digitālos pakalpojumus un datu ekonomikas infrastruktūru, kā arī attīstot nepieciešamās spējas un prasmes, tai skaitā:
palielināt cilvēku skaitu ar digitālajām pamatprasmēm;
palielināt to cilvēku skaitu, kas izmanto digitālās iespējas un e-pakalpojumus.
Minētās komponentes ietvaros paredzēta reformas 2.3.2.r. “Digitālās prasmes sabiedrības un pārvaldes digitālajai transformācijai” īstenošana, kuras mērķis ir izveidot, normatīvajā bāzē nostiprināt un ieviest vienotu ietvaru digitālo pamata prasmju novērtēšanai, mācību vajadzību identificēšanai, plānošanai un novērtēšanai, t.sk. atbilstoši DigComp2.1.sistēmai. Plānots, ka atbilstoši normatīvie akti tiek izstrādāti līdz 2023.gadam.
Ar minētajiem grozījumiem jaunā redakcijā tika izteikts Izglītības likuma 46. pants, definējot neformālās izglītības programmas, proti nosakot, ka neformālās izglītības programmas dod iespēju personai visa mūža garumā neatkarīgi no iepriekš iegūtās izglītības apgūt jaunas un pilnveidot esošās kompetences atbilstoši personības izaugsmes interesēm, valsts vai darba devēja pieprasījumam. Tāpat tika noteikts, ka neformālās izglītības programmas izstrādā to īstenotāji un minētās programmas ietver sasniedzamos mācīšanās rezultātus, izglītības apguves formu, valodu, saturu, apjomu un īstenošanai nepieciešamos materiālos un intelektuālos resursus.
Papildus minētajam tika noteikts, ka atļauju neformālās izglītības programmas īstenošanai izsniedz vai to anulē attiecīgās administratīvās teritorijas pašvaldība Ministru kabineta noteiktajā kārtībā, kā arī tas, ka neformālās izglītības programmas reģistrē attiecīgās administratīvās teritorijas pašvaldībā. Turpat noteikts, ka personas, kuras nav reģistrētas Izglītības iestāžu reģistrā, ir tiesīgas īstenot neformālās izglītības programmas pēc atļaujas saņemšanas. Savukārt akreditētas izglītības iestādes, kā arī Nacionālo bruņoto spēku vienības ir tiesīgas īstenot neformālās izglītības programmas bez šādas atļaujas saņemšanas.
Vienlaicīgi Izglītības likumā tika noteikts arī dokuments, kāds tiek izsniegts par neformālās izglītības programmas apguvi, proti, tiek izsniegta apliecība.
Izstrādājot Izglītības likuma grozījumus attiecībā uz neformālās izglītības programmu īstenošanas regulējumu, ņemta vērā sinerģija ar vairākiem Latvijas un Eiropas līmeņa dokumentiem. Dokumentā “Latvijas ilgtspējīgas attīstības stratēģija līdz 2030.gadam”, akcentējot mūžizglītību kā cilvēkkapitāla attīstības ceļu, norādīta formālās un neformālās izglītības nodrošinājuma paplašināšanas nepieciešamība, lai cilvēkiem radītu vienlīdzīgas mobilitātes iespējas ne vien izglītības sistēmas ietvaros, bet arī darba tirgū. Vienlaikus Izglītības attīstības pamatnostādnēs 2021.–2027. gadam “Nākotnes prasmes nākotnes sabiedrībai” dots uzdevums “3.3.1.2. Nodrošināt Latvijas iedzīvotājiem vienlīdz kvalitatīvu pieaugušo neformālās izglītības piedāvājumu”. Jāatzīmē, ka arī Nacionālā attīstības plānā 2021. – 2027. gadam ir ietverts 171. uzdevums “Stiprināt kvalitatīvu un elastīgu pieaugušo izglītības piedāvājumu”.
2022. gada 15. septembra grozījumi Izglītības likumā izstrādāti arī, ņemot vērā informatīvā ziņojuma “Stratēģija Latvijai Covid-19 krīzes radīto seku mazināšanai” rīcības virzienā “Cilvēkkapitāls” noteikto: “ieviesti stingri kvalitātes kritēriji neformālās izglītības programmām” (stratēģija apstiprināta Ministru kabineta 2020.gada 26.maija sēdē (prot. Nr.36 36.§).
Turklāt ar Ministru kabineta 2021. gada 28. aprīļa rīkojumu Nr. 292 “ Par Latvijas Atveseļošanas un noturības mehānisma plānu” tika apstiprināts Eiropas Savienības Atveseļošanās un noturības mehānisma plāns, kura “Komponente 2: Digitālā transformācija” paredz veicināt ilgtspējīgu izaugsmi un ekonomikas digitālo transformāciju, attīstot valsts un pašvaldību, sabiedrībai un uzņēmumiem pieejamos digitālos pakalpojumus un datu ekonomikas infrastruktūru, kā arī attīstot nepieciešamās spējas un prasmes, tai skaitā:
palielināt cilvēku skaitu ar digitālajām pamatprasmēm;
palielināt to cilvēku skaitu, kas izmanto digitālās iespējas un e-pakalpojumus.
Minētās komponentes ietvaros paredzēta reformas 2.3.2.r. “Digitālās prasmes sabiedrības un pārvaldes digitālajai transformācijai” īstenošana, kuras mērķis ir izveidot, normatīvajā bāzē nostiprināt un ieviest vienotu ietvaru digitālo pamata prasmju novērtēšanai, mācību vajadzību identificēšanai, plānošanai un novērtēšanai, t.sk. atbilstoši DigComp2.1.sistēmai. Plānots, ka atbilstoši normatīvie akti tiek izstrādāti līdz 2023.gadam.
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Saskaņā ar Izglītības likuma 46. panta ceturto daļu Izglītības iestāžu reģistrā esošās izglītības iestādes ir tiesīgas īstenot neformālās izglītības programmas bez atļaujas saņemšanas. Savukārt juridiskās un fiziskās personas, kuras nav reģistrētas Izglītības iestāžu reģistrā, ir tiesīgas īstenot neformālās izglītības programmas pēc atļaujas saņemšanas pašvaldībā. Pašreiz atļaujas saņemšanas kārtību regulē pašvaldību izdotie saistošie noteikumi. Dažādās pašvaldībās ir atšķirīgas prasības, kritēriji, atļaujas darbības termiņi (no īstermiņa līdz beztermiņa atļaujām). Ne visās pašvaldībās ir izstrādāti saistošie noteikumi neformālās izglītības programmu atļauju (iepriekš – licenču) izsniegšanai.
Savukārt, atbilstoši 2022. gada 15. septembra grozījumiem, kārtību, kādā pašvaldības izsniedz un anulē atļaujas neformālās izglītības programmu īstenošanai nosaka Ministru kabinets, un atbilstoši Izglītības likuma pārejas noteikumu 98. punktam minētos noteikumus Ministru kabinets izdod līdz 2023. gada 31. maijam.
Saskaņā ar Izglītības likuma 1. panta 16.1 punktā noteikto, neformālā izglītība iekļaujas pašvaldības veidotajā izglītības ekosistēmā, lai nodrošinātu iedzīvotājiem nepieciešamās zināšanas, prasmes un attieksmes mūža garumā.
Vienlaicīgi jāatzīmē, ka neformālās izglītības mērķis ir pēc iespējas ātri un elastīgi sniegt izglītojamajam nepieciešamās zināšanas, prasmes, iemaņas un attieksmes, kā arī veicināt tā vispusīgu attīstību un sociālo iekļaušanos. Neformālā izglītība ir papildinājums formālajai izglītībai, taču neaizstāj to, un tajā nav piemērojamas formālās izglītības kvalitātes prasības (piem., sekmju rādītāji u.tml.). Neformālajā izglītībā parasti netiek izvirzītas prasības arī izglītības procesa uzsākšanai un norisei (izņēmums - izglītības programmas, kas ir strukturētas līmeņos, kā, piemēram, valodu apguve vai digitālās prasmes).
Neraugoties uz šādu elastīgu pieeju, atbilstoši Izglītības likuma 3.pantā noteiktajam, ka ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, jebkuram Latvijas iedzīvotājam ir tiesības saņemt vienlīdz kvalitatīvu un prognozējamu neformālās izglītības pakalpojumu, kas atbilst izglītības pakalpojuma sniedzēja solītajam.”.
Pēdējos gados vērojama dažādu izglītības formu un veidu attīstība, un Latvijā aizvien lielāku popularitāti gūst attālinātās mācības un tālmācība. Tādējādi arī minētais apstāklis ņemams vērā, nosakot lēmuma pieņemšanas procesu neformālās izglītības programmu izvērtējuma kontekstā.
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir nepieciešams izveidot vienotu regulējumu prasībām un kārtībai, kādā pašvaldība izsniedz un anulē atļauju neformālās izglītības programmas īstenošanai. Šāds regulējums veicinās gan pašvaldību, gan neformālās izglītības programmu īstenotāju (fizisku un juridisku personu) vienotu izpratni par prasībām, kā arī veicinās raitāku atļauju izsniegšanas procesa norisi, uzlabojot neformālās izglītības pakalpojuma pieejamību.
Savukārt, atbilstoši 2022. gada 15. septembra grozījumiem, kārtību, kādā pašvaldības izsniedz un anulē atļaujas neformālās izglītības programmu īstenošanai nosaka Ministru kabinets, un atbilstoši Izglītības likuma pārejas noteikumu 98. punktam minētos noteikumus Ministru kabinets izdod līdz 2023. gada 31. maijam.
Saskaņā ar Izglītības likuma 1. panta 16.1 punktā noteikto, neformālā izglītība iekļaujas pašvaldības veidotajā izglītības ekosistēmā, lai nodrošinātu iedzīvotājiem nepieciešamās zināšanas, prasmes un attieksmes mūža garumā.
Vienlaicīgi jāatzīmē, ka neformālās izglītības mērķis ir pēc iespējas ātri un elastīgi sniegt izglītojamajam nepieciešamās zināšanas, prasmes, iemaņas un attieksmes, kā arī veicināt tā vispusīgu attīstību un sociālo iekļaušanos. Neformālā izglītība ir papildinājums formālajai izglītībai, taču neaizstāj to, un tajā nav piemērojamas formālās izglītības kvalitātes prasības (piem., sekmju rādītāji u.tml.). Neformālajā izglītībā parasti netiek izvirzītas prasības arī izglītības procesa uzsākšanai un norisei (izņēmums - izglītības programmas, kas ir strukturētas līmeņos, kā, piemēram, valodu apguve vai digitālās prasmes).
Neraugoties uz šādu elastīgu pieeju, atbilstoši Izglītības likuma 3.pantā noteiktajam, ka ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, jebkuram Latvijas iedzīvotājam ir tiesības saņemt vienlīdz kvalitatīvu un prognozējamu neformālās izglītības pakalpojumu, kas atbilst izglītības pakalpojuma sniedzēja solītajam.”.
Pēdējos gados vērojama dažādu izglītības formu un veidu attīstība, un Latvijā aizvien lielāku popularitāti gūst attālinātās mācības un tālmācība. Tādējādi arī minētais apstāklis ņemams vērā, nosakot lēmuma pieņemšanas procesu neformālās izglītības programmu izvērtējuma kontekstā.
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir nepieciešams izveidot vienotu regulējumu prasībām un kārtībai, kādā pašvaldība izsniedz un anulē atļauju neformālās izglītības programmas īstenošanai. Šāds regulējums veicinās gan pašvaldību, gan neformālās izglītības programmu īstenotāju (fizisku un juridisku personu) vienotu izpratni par prasībām, kā arī veicinās raitāku atļauju izsniegšanas procesa norisi, uzlabojot neformālās izglītības pakalpojuma pieejamību.
Risinājuma apraksts
Ievērojot minēto, ir izstrādāts tiesību akta projekts, kas nosaka vienotu kārtību, kādā pašvaldība izsniedz atļauju neformālās izglītības programmas īstenošanai, kā arī kārtību, kādā atļauja programmas īstenošanai tiek anulēta.
Tiesību akta projekts paredz noteikt, kurā pašvaldībā personai, kas vēlas īstenot neformālo izglītības programmu, iesniedzams iesniegums atļaujas saņemšanai. Proti, paredzēts, ka atļauju izsniedz vai anulē pašvaldība, kuras administratīvajā teritorijā plānots īstenot vai tiek īstenota programma vai tās daļa, vai pašvaldība, kurā reģistrēts programmas īstenotājs, ja programmu pilnībā plānots īstenot vai tā tiek īstenota attālināti vai tālmācībā. Ja neformālās izglītības programmu plāno īstenot divos veidos – tikai klātienē vai tikai attālināti, tad atļauja jāsaņem katrai no šīm programmām, jo programmas īstenošanai nepieciešamie materiālie un intelektuālie resursi abos gadījumos būs atšķirīgi.
Tiesību akta projektā noteikts, kāda informācija iekļaujama iesniegumā atļaujas saņemšanai, kā arī, kādi dokumenti pievienojami iesniegumam.
Iesniegumā papildus personu identificējošajai informācijai ir iekļaujams arī apliecinājums par programmas īstenošanas vietas atbilstību klātienes nodarbībām saskaņā ar Izglītības likuma 1. panta 7.1 punktā (izglītības kvalitāte - izglītības process, saturs, vide un pārvaldība, kas ikvienam nodrošina iekļaujošu izglītību un iespēju sasniegt augstvērtīgus rezultātus atbilstoši sabiedrības izvirzītajiem un valsts noteiktajiem mērķiem) noteikto, kā arī apliecinājums, ka programmas īstenošanas vieta ir personām droša, ja programmu plānots īstenot klātienē. Tā kā neformālās izglītības programma var tikt īstenota ne tikai vienā konkrētā adresē, bet arī ārpus telpām un, iespējams, katrreiz citā vietā, tad tiesību akta projektā tiek paredzēta iespēja norādīt norises vietas nosaukumu vai nosaukumus bez konkrētas adreses norādes.
Izglītības vides kvalitātes jēdziens skaidrots Izglītības kvalitātes valsts dienesta izstrādātajā “Izglītības kvalitātes pašvērtēšanas metodikā vispārējā izglītībā”: “Mācību telpas fiziskā vide ietekmē mācību procesu, tajā iesaistīto savstarpējās attiecības un izglītojamo sasniegumus: a) telpas lielums un funkcionalitāte ietekmē sociālo tuvumu,
izmantojamās darba formas un metodes; b) telpas iekārtojums ietekmē komunikāciju un pārvietošanos; c) telpas noformējums veido izglītojamā piederību telpai, klasei, mācību priekšmetam”. Šo nosacījumu būtībai ir universāls raksturs, līdz ar to neformālās izglītības programmas īstenotājs ar šādu apliecinājumu uzņemas atbildību par kvalitatīvas izglītības vides nodrošināšanu visiem izglītojamajiem.
Tāpat, ja ēka (telpas) ir nodota ekspluatācijā un ir ierakstīta Zemesgrāmatā, pašvaldība var pati pārbaudīt informāciju par minētajām telpām.
Tāpat arī iesniegumā iekļaujams apliecinājums par to, ka personas, kuras īstenos programmu nepilngadīgām personām, atbilst Bērnu tiesību aizsardzības likuma 72. panta piektajā daļā un Izglītības likuma 50.pantā noteiktajam par nosacījumiem strādāt ar bērniem. Minētais apliecinājums nav nepieciešams, ja neformālās izglītības programmu nepilngadīgām personām plāno īstenot pašvaldības dibināto izglītības iestāžu darbinieki, jo pašvaldībai minētā informācija par savu dibināto izglītības iestāžu pedagoģiskajiem darbiniekiem ir pieejama Valsts izglītības informācijas sistēmā.
Atbilstoši Administratīvā procesa likuma 56.pantam persona dokumentus atļaujas saņemšanai var iesniegt klātienē, nosūtīt pa pastu vai elektroniski, nosūtot tos parakstītus ar drošu elektronisko parakstu uz pašvaldības elektronisko pasta adresi vai izmantojot oficiālo elektronisko adresi.
Lai nodrošinātu kvalitatīvu neformālās izglītības programmu piedāvājumu, kā arī vienotas prasības visās pašvaldībās, tiesību akta projekts nosaka, kāda informācija iekļaujama neformālās izglītības programmas aprakstā. Neformālās izglītības programmas aprakstu izstrādā, ietverot tiesību akta projekta pielikumā norādīto informāciju.
Neformālās izglītības programmas apraksta saturs (programmas mērķis un sasniedzamie mācīšanās rezultāti, mērķa grupa, prasības iepriekš iegūtajai izglītībai un pieredzei ar programmu saistītā jomā, priekšzināšanu līmenis (ja attiecināms), īstenošanas valoda, programmas apjoma sadalījums un satura apguves plānojums, materiālie (nepieciešamo mācību līdzekļu, iekārtu un aprīkojuma saraksts) un intelektuālie (programmas īstenošanā iesaistītās personas, to izglītība un/vai profesionālā kvalifikācija un darba pieredze) resursi programmas nodrošināšanai, mācību metodes programmas īstenošanai, gala pārbaudījums programmas noslēgumā (ja attiecināms)) noteikts, pamatojoties uz Izglītības likuma 33. panta pirmo daļu, kā arī balstoties uz “Vadlīnijām pieaugušo neformālās izglītības kvalitātes nodrošināšanas politikas ieviešanai” un “Ieteikumiem pieaugušo neformālās izglītības programmu izstrādei un licencēšanai” (izstrādāti Eiropas Komisijas Erasmus+ programmas projektā “Nacionālie koordinatori Eiropas programmas īstenošanai pieaugušo izglītības jomā” (Nr.567453-EPP-1-2015-1-LV-EPPKA3-ALAGENDA)). Programmas kvalitātes (process, saturs, vide un pārvaldība) nodrošināšanas nolūkā atbilstoši tiesību akta projekta pielikumā noteiktajam programmas aprakstā ieverami pasākumi programmas sagatavošanas vai īstenošanas gaitā, kuru ietvars vai mērķis ir sekmēt izglītības programmas augstvērtīgu norisi.
Papildus minētajam, tiesību akta projektā noteikts, ka iesniedzot iesniegumu atļaujas saņemšanai programmai, kuras mērķis ir valodu prasmju apguve, programmas aprakstā programmas saturu un sasniedzamos rezultātus strukturē atbilstoši Eiropas Padomes dokumenta ”Eiropas kopīgās pamatnostādnes valodu apguvei: mācīšanās, mācīšana, vērtēšana” zināšanu līmeņu sistēmas aprakstiem, lai nodrošinātu vienotu un pakalpojuma saņēmējam saprotamu programmas saturu un sasniedzamos rezultātus valodas prasmju apguvei.
Tiesību akta projektā attiecībā uz programmas aprakstu iestrādāts arī regulējums saskaņā ar Digitālās transformācijas pamatnostādnēs 2021.-2027. gadam akcentēto EK ietvaru "Digital competences for citizens", kas iekļauj digitālo drošību, informācijas un datu pratību u.c., kā arī izmantota ziņojuma "Iedzīvotāju digitālo kompetenču ietvars" (DigComp) aktuālo versiju, kuras mērķis ir noteikt vienotu pieeju digitālās pratības līmeņu raksturošanai neformālās izglītības programmu rezultātu strukturēšanā. Proti, paredzēts, ka, iesniedzot iesniegumu atļaujas saņemšanai programmai, kuras mērķis ir digitālo kompetenču apguve, programmas aprakstā sasniedzamos mācīšanās rezultātus strukturē atbilstoši Eiropas Iedzīvotāju digitālo kompetenču ietvarā (DigComp) klasificētajām kompetencēm (2.dimensijas detalizācijas pakāpē) un kompetenču apguves līmeņiem (3.dimensijas detalizācijas pakāpē). Pašlaik DigComp 2.1 versija pieejama šeit: http://muzizglitiba.gov.lv/sites/default/files/muzizglitiba-Digitala-kompetence.pdf.
Tādējādi tiesību akta projektā ietvertais regulējums nodrošinās arī ar Ministru kabineta 2021. gada 28. aprīļa rīkojumu Nr. 292 “ Par Latvijas Atveseļošanas un noturības mehānisma plānu” apstiprinātā Eiropas Savienības Atveseļošanās un noturības mehānisma plāna reformas 2.3.2.r. “Digitālās prasmes sabiedrības un pārvaldes digitālajai transformācijai” īstenošanu, tādējādi veicinot kvalitatīvāku, aktuālajās iedzīvotāju vēlmēs un darba tirgus vajadzībās balstītu neformālās izglītības programmu izveidi un īstenošanu.
Pēc izvēles programmas īstenotājs aprakstā var norādīt veidus, kā tiks veicināta īstenojamās neformālās izglītības programmas publicitāte. Šāds nosacījums ietverts, jo programmas publicitāte ir pamats rezultātu un labās prakses multiplicēšanai, popularizējot šādu izglītošanās un indivīda personības attīstības formātu sabiedrībā.
Saskaņā ar Izglītības likuma 46. panta piektajā daļā noteikto, par neformālās izglītības programmas apguvi izsniedz apliecību.
Lai nodrošinātu to, ka apliecībā par neformālās izglītības programmas apguvi netiks ietverta nekorekta vai maldinoša informācija, tiesību akta projekts paredz, ka, iesniedzot iesniegumu atļaujas saņemšanai, pievienojams apliecības par neformālās izglītības programmas apguves paraugs, nosakot, kādas ziņas neformālās izglītības programmas īstenotājam ietveramas tajā, bet nenosakot tās formu, dizainu. Ievērojot neformālās izglītības būtību, apliecības par neformālās izglītības programmas apguvi dizains un forma ir minētās programmas īstenotāja izvēle. Izvērtējot iesniegto apliecības par neformālās izglītības programmas apguvi paraugu, pašvaldībai varēs pārliecināties, ka tajā ir ietverta korekta un īstenojamajai programmai atbilstoša informācija.
Pašvaldība lēmumu par atļaujas neformālās izglītības programmas īstenošanai izsniegšanu, pagarināšanu vai anulēšanu pieņems atbilstoši Administratīvā procesa likumā noteiktajā kārtībai, tai skaitā, ievērojot minētā likuma 64. noteikto par administratīvā akta izdošanas termiņu un 59.pantā noteikto, ka pēc administratīvās lietas ierosināšanas iestāde iegūst informāciju, kas saskaņā ar normatīvajiem aktiem ir nepieciešama, lai pieņemtu attiecīgo lēmumu. Lai iegūtu nepieciešamo informāciju un panāktu tiesisku, taisnīgu un efektīvu lietas izskatīšanu, iestāde pēc iespējas dod administratīvā procesa dalībniekiem norādījumus un ieteikumus.
Tiesību akta projektā iekļauts arī regulējums, kas nosaka, kādos gadījumos pašvaldība ir tiesīga pieņemt lēmumu par atteikumu izsniegt atļauju, proti, ja:
1) programmas mērķis neatbilst Izglītības likuma 2. pantā un 46. pantā noteiktajam mērķim;
2) programmas materiālais un intelektuālais nodrošinājums nenodrošina izglītības procesa īstenošanu atbilstoši programmas aprakstā sniegtajam;
3) persona nav iesniegusi visus lēmuma pieņemšanai nepieciešamos dokumentus vai tie neatbilst šo noteikumu prasībām;
4) uz personu, kas īstenos programmu nepilngadīgām personām, attiecas Izglītības likumā vai Bērnu tiesību aizsardzības likumā noteiktie ierobežojumi strādāt ar nepilngadīgām personām.
Lai nodrošinātu neformālās izglītības programmu kvalitatīvu īstenošanas procesu, tiesību akta projektā iestrādāts regulējums un kārtība programmas grozījumu situācijām. Ja dokumentos, kas bijuši par pamatu atļaujas saņemšanai, ir izdarīti būtiski grozījumi, personai ne vēlāk kā mēnesi pēc attiecīgo grozījumu izdarīšanas ir pienākums iesniegt pašvaldībai iesniegumu jaunas atļaujas saņemšanai, tam pievienojot tikai tos dokumentus, kuros ir izmaiņas. Pašvaldība pēc dokumentu izvērtēšanas pieņem lēmumu par atļaujas izsniegšanu un iepriekšējās atļaujas anulēšanu. Savukārt, ja izmaiņas nav būtiskas, par tām persona informē pašvaldību. Noteikumu projektā uzskaitītas izmaiņas, kas uzskatāmas par nebūtiskām.
Pašvaldības pieņemto lēmumu par atļaujas izsniegšanu, atteikumu izsniegt atļauju, atļaujas pagarināšanu vai atļaujas anulēšanu var apstrīdēt un pārsūdzēt Administratīvā procesa likumā noteiktajā kārtībā.
Atļauju neformālās izglītības programmas īstenošanai izdošanas procesa sastāvdaļa ir to uzskaite un reģistrēšana institūcijā, kura tās izsniedz. Izglītības likuma 46. panta 4. daļā ir ietverta norma par neformālās izglītības programmu reģistrēšanu attiecīgās administratīvās teritorijas pašvaldībā. Līdz ar to tiesību akta projekts paredz, ka aktuālo neformālās izglītības programmu atļauju uzskaites un kontroles nolūkā pašvaldība veido šo atļauju reģistru, kur ietver ziņas, tostarp personu datus, kas nepieciešami izglītības procesa pārvaldībai, kā arī saziņai ar programmas īstenotāju: atļaujas izsniegšanas datums un numurs; atļaujas saņēmēja juridiskās personas nosaukums un reģistrācija numurs vai fiziskas personas vārds, uzvārds un personas kods; programmas, kuras īstenošanai izsniegta atļauja, nosaukums; programmas īstenošanas vietas adrese vai programmas īstenotāja adrese, ja programmu pilnībā plānots īstenot attālināti vai tālmācībā; atļaujas derīguma termiņš; atļaujas anulēšanas datums, ja atļauja anulēta.
Šī tiesību akta projektā paredzēto personas datu apstrādes mērķis ir nodrošināt pašvaldību funkciju īstenošanu izglītības jomā atbilstoši Izglītības likumam.
Savukārt, lai informētu sabiedrību par pašvaldības teritorijā īstenojamajām neformālās izglītības programmām un popularizētu iedzīvotāju iesaisti tajās, pašvaldība savā tīmekļvietnē publicē šādas ziņas: atļaujas izsniegšanas datums un numurs; juridiskās personas nosaukums un reģistrācijas numurs vai fiziskās personas vārds un uzvārds; programmas, kuras īstenošanai izsniegta atļauja, nosaukums; programmas īstenošanas vietas adrese vai norāde, ka programma tiek īstenota attālināti vai tālmācībā; atļaujas derīguma termiņš; programmas īstenotāja kontaktinformācija; tīmekļvietnes adrese vai cita publiska sociālo tīklu informācija par atļaujas saņēmēja darbību neformālās izglītības programmu īstenošanas jomā (ja attiecināms). Informācijas par izsniegtajām atļaujām publiskošana padara atļauju izsniegšanas procesu caurspīdīgāku un rada apstākļus, kuros neformālās izglītības programmas, kuru īstenošanai nav izsniegtas atļaujas, netiek īstenotas. Informācija par pašvaldības administratīvajā teritorijā īstenojamajām neformālās izglītības programmām būtu publiskojama, īstenojot Pašvaldību likuma 4. panta pirmās daļas 4. punktā noteikto pašvaldības pienākumu gādāt par iedzīvotāju izglītību, tostarp nodrošināt iespēju iegūt obligāto izglītību un gādāt par pirmsskolas izglītības, vidējās izglītības, profesionālās ievirzes izglītības, interešu izglītības un pieaugušo izglītības pieejamību. Tiesību akta projektā ietvertais regulējums saistīts arī ar Informācijas atklātības likuma mērķi, t.i., nodrošināt, lai sabiedrībai būtu pieejama informācija, kura ir iestādes rīcībā vai kuru iestādei atbilstoši tās kompetencei ir pienākums radīt. Informācijas par izsniegtajām atļaujām neformālās izglītības programmu īstenošanai publicēšana pašvaldības tīmekļvietnē atvieglos šīs informācijas ieguvi tās lietotajiem un mazinās arī administratīvo slogu pašvaldībai, minimizējot praksi sniegt atbildes uz iedzīvotāju individuālajiem pieprasījumiem saistībā ar šo jautājumu, tomēr neizslēdzot arī šādu iespēju.
Attiecībā uz tām personām, kurām ir izsniegta spēkā esoša licence neformālās izglītības programmas īstenošanai, Izglītības likuma pārejas noteikumu 99.punkts paredz, ka juridiskās un fiziskās personas, kuras līdz 2023. gada 31. maijam saņēmušas pašvaldības licenci pieaugušo neformālās izglītības programmas īstenošanai, ir tiesīgas turpināt attiecīgās izglītības programmas īstenošanu ne ilgāk kā līdz 2024. gada 31. maijam. Savukārt Izglītības likuma pārejas noteikumu 100. punkts paredz, ka Izglītības iestādes, kuras ir reģistrētas Izglītības iestāžu reģistrā, bet nav akreditētas, un kuras līdz 2023. gada 31. maijam ir uzsākušas pieaugušo neformālās izglītības programmu īstenošanu, ir tiesīgas turpināt attiecīgo izglītības programmu īstenošanu bez atļaujas ne ilgāk kā līdz 2024. gada 31. maijam.
Rezultātā tiks veicināta vienmērīgi augstāka neformālās izglītības programmu kvalitāte, tiks nodrošināta izglītības programmas īstenošanas atļaujas saņemšanas procedūras caurskatāmība un standartizācija, sekmējot jauniešu un pieaugušo iesaisti mūžizglītībā.
Tiesību akta projekts paredz noteikt, kurā pašvaldībā personai, kas vēlas īstenot neformālo izglītības programmu, iesniedzams iesniegums atļaujas saņemšanai. Proti, paredzēts, ka atļauju izsniedz vai anulē pašvaldība, kuras administratīvajā teritorijā plānots īstenot vai tiek īstenota programma vai tās daļa, vai pašvaldība, kurā reģistrēts programmas īstenotājs, ja programmu pilnībā plānots īstenot vai tā tiek īstenota attālināti vai tālmācībā. Ja neformālās izglītības programmu plāno īstenot divos veidos – tikai klātienē vai tikai attālināti, tad atļauja jāsaņem katrai no šīm programmām, jo programmas īstenošanai nepieciešamie materiālie un intelektuālie resursi abos gadījumos būs atšķirīgi.
Tiesību akta projektā noteikts, kāda informācija iekļaujama iesniegumā atļaujas saņemšanai, kā arī, kādi dokumenti pievienojami iesniegumam.
Iesniegumā papildus personu identificējošajai informācijai ir iekļaujams arī apliecinājums par programmas īstenošanas vietas atbilstību klātienes nodarbībām saskaņā ar Izglītības likuma 1. panta 7.1 punktā (izglītības kvalitāte - izglītības process, saturs, vide un pārvaldība, kas ikvienam nodrošina iekļaujošu izglītību un iespēju sasniegt augstvērtīgus rezultātus atbilstoši sabiedrības izvirzītajiem un valsts noteiktajiem mērķiem) noteikto, kā arī apliecinājums, ka programmas īstenošanas vieta ir personām droša, ja programmu plānots īstenot klātienē. Tā kā neformālās izglītības programma var tikt īstenota ne tikai vienā konkrētā adresē, bet arī ārpus telpām un, iespējams, katrreiz citā vietā, tad tiesību akta projektā tiek paredzēta iespēja norādīt norises vietas nosaukumu vai nosaukumus bez konkrētas adreses norādes.
Izglītības vides kvalitātes jēdziens skaidrots Izglītības kvalitātes valsts dienesta izstrādātajā “Izglītības kvalitātes pašvērtēšanas metodikā vispārējā izglītībā”: “Mācību telpas fiziskā vide ietekmē mācību procesu, tajā iesaistīto savstarpējās attiecības un izglītojamo sasniegumus: a) telpas lielums un funkcionalitāte ietekmē sociālo tuvumu,
izmantojamās darba formas un metodes; b) telpas iekārtojums ietekmē komunikāciju un pārvietošanos; c) telpas noformējums veido izglītojamā piederību telpai, klasei, mācību priekšmetam”. Šo nosacījumu būtībai ir universāls raksturs, līdz ar to neformālās izglītības programmas īstenotājs ar šādu apliecinājumu uzņemas atbildību par kvalitatīvas izglītības vides nodrošināšanu visiem izglītojamajiem.
Tāpat, ja ēka (telpas) ir nodota ekspluatācijā un ir ierakstīta Zemesgrāmatā, pašvaldība var pati pārbaudīt informāciju par minētajām telpām.
Tāpat arī iesniegumā iekļaujams apliecinājums par to, ka personas, kuras īstenos programmu nepilngadīgām personām, atbilst Bērnu tiesību aizsardzības likuma 72. panta piektajā daļā un Izglītības likuma 50.pantā noteiktajam par nosacījumiem strādāt ar bērniem. Minētais apliecinājums nav nepieciešams, ja neformālās izglītības programmu nepilngadīgām personām plāno īstenot pašvaldības dibināto izglītības iestāžu darbinieki, jo pašvaldībai minētā informācija par savu dibināto izglītības iestāžu pedagoģiskajiem darbiniekiem ir pieejama Valsts izglītības informācijas sistēmā.
Atbilstoši Administratīvā procesa likuma 56.pantam persona dokumentus atļaujas saņemšanai var iesniegt klātienē, nosūtīt pa pastu vai elektroniski, nosūtot tos parakstītus ar drošu elektronisko parakstu uz pašvaldības elektronisko pasta adresi vai izmantojot oficiālo elektronisko adresi.
Lai nodrošinātu kvalitatīvu neformālās izglītības programmu piedāvājumu, kā arī vienotas prasības visās pašvaldībās, tiesību akta projekts nosaka, kāda informācija iekļaujama neformālās izglītības programmas aprakstā. Neformālās izglītības programmas aprakstu izstrādā, ietverot tiesību akta projekta pielikumā norādīto informāciju.
Neformālās izglītības programmas apraksta saturs (programmas mērķis un sasniedzamie mācīšanās rezultāti, mērķa grupa, prasības iepriekš iegūtajai izglītībai un pieredzei ar programmu saistītā jomā, priekšzināšanu līmenis (ja attiecināms), īstenošanas valoda, programmas apjoma sadalījums un satura apguves plānojums, materiālie (nepieciešamo mācību līdzekļu, iekārtu un aprīkojuma saraksts) un intelektuālie (programmas īstenošanā iesaistītās personas, to izglītība un/vai profesionālā kvalifikācija un darba pieredze) resursi programmas nodrošināšanai, mācību metodes programmas īstenošanai, gala pārbaudījums programmas noslēgumā (ja attiecināms)) noteikts, pamatojoties uz Izglītības likuma 33. panta pirmo daļu, kā arī balstoties uz “Vadlīnijām pieaugušo neformālās izglītības kvalitātes nodrošināšanas politikas ieviešanai” un “Ieteikumiem pieaugušo neformālās izglītības programmu izstrādei un licencēšanai” (izstrādāti Eiropas Komisijas Erasmus+ programmas projektā “Nacionālie koordinatori Eiropas programmas īstenošanai pieaugušo izglītības jomā” (Nr.567453-EPP-1-2015-1-LV-EPPKA3-ALAGENDA)). Programmas kvalitātes (process, saturs, vide un pārvaldība) nodrošināšanas nolūkā atbilstoši tiesību akta projekta pielikumā noteiktajam programmas aprakstā ieverami pasākumi programmas sagatavošanas vai īstenošanas gaitā, kuru ietvars vai mērķis ir sekmēt izglītības programmas augstvērtīgu norisi.
Papildus minētajam, tiesību akta projektā noteikts, ka iesniedzot iesniegumu atļaujas saņemšanai programmai, kuras mērķis ir valodu prasmju apguve, programmas aprakstā programmas saturu un sasniedzamos rezultātus strukturē atbilstoši Eiropas Padomes dokumenta ”Eiropas kopīgās pamatnostādnes valodu apguvei: mācīšanās, mācīšana, vērtēšana” zināšanu līmeņu sistēmas aprakstiem, lai nodrošinātu vienotu un pakalpojuma saņēmējam saprotamu programmas saturu un sasniedzamos rezultātus valodas prasmju apguvei.
Tiesību akta projektā attiecībā uz programmas aprakstu iestrādāts arī regulējums saskaņā ar Digitālās transformācijas pamatnostādnēs 2021.-2027. gadam akcentēto EK ietvaru "Digital competences for citizens", kas iekļauj digitālo drošību, informācijas un datu pratību u.c., kā arī izmantota ziņojuma "Iedzīvotāju digitālo kompetenču ietvars" (DigComp) aktuālo versiju, kuras mērķis ir noteikt vienotu pieeju digitālās pratības līmeņu raksturošanai neformālās izglītības programmu rezultātu strukturēšanā. Proti, paredzēts, ka, iesniedzot iesniegumu atļaujas saņemšanai programmai, kuras mērķis ir digitālo kompetenču apguve, programmas aprakstā sasniedzamos mācīšanās rezultātus strukturē atbilstoši Eiropas Iedzīvotāju digitālo kompetenču ietvarā (DigComp) klasificētajām kompetencēm (2.dimensijas detalizācijas pakāpē) un kompetenču apguves līmeņiem (3.dimensijas detalizācijas pakāpē). Pašlaik DigComp 2.1 versija pieejama šeit: http://muzizglitiba.gov.lv/sites/default/files/muzizglitiba-Digitala-kompetence.pdf.
Tādējādi tiesību akta projektā ietvertais regulējums nodrošinās arī ar Ministru kabineta 2021. gada 28. aprīļa rīkojumu Nr. 292 “ Par Latvijas Atveseļošanas un noturības mehānisma plānu” apstiprinātā Eiropas Savienības Atveseļošanās un noturības mehānisma plāna reformas 2.3.2.r. “Digitālās prasmes sabiedrības un pārvaldes digitālajai transformācijai” īstenošanu, tādējādi veicinot kvalitatīvāku, aktuālajās iedzīvotāju vēlmēs un darba tirgus vajadzībās balstītu neformālās izglītības programmu izveidi un īstenošanu.
Pēc izvēles programmas īstenotājs aprakstā var norādīt veidus, kā tiks veicināta īstenojamās neformālās izglītības programmas publicitāte. Šāds nosacījums ietverts, jo programmas publicitāte ir pamats rezultātu un labās prakses multiplicēšanai, popularizējot šādu izglītošanās un indivīda personības attīstības formātu sabiedrībā.
Saskaņā ar Izglītības likuma 46. panta piektajā daļā noteikto, par neformālās izglītības programmas apguvi izsniedz apliecību.
Lai nodrošinātu to, ka apliecībā par neformālās izglītības programmas apguvi netiks ietverta nekorekta vai maldinoša informācija, tiesību akta projekts paredz, ka, iesniedzot iesniegumu atļaujas saņemšanai, pievienojams apliecības par neformālās izglītības programmas apguves paraugs, nosakot, kādas ziņas neformālās izglītības programmas īstenotājam ietveramas tajā, bet nenosakot tās formu, dizainu. Ievērojot neformālās izglītības būtību, apliecības par neformālās izglītības programmas apguvi dizains un forma ir minētās programmas īstenotāja izvēle. Izvērtējot iesniegto apliecības par neformālās izglītības programmas apguvi paraugu, pašvaldībai varēs pārliecināties, ka tajā ir ietverta korekta un īstenojamajai programmai atbilstoša informācija.
Pašvaldība lēmumu par atļaujas neformālās izglītības programmas īstenošanai izsniegšanu, pagarināšanu vai anulēšanu pieņems atbilstoši Administratīvā procesa likumā noteiktajā kārtībai, tai skaitā, ievērojot minētā likuma 64. noteikto par administratīvā akta izdošanas termiņu un 59.pantā noteikto, ka pēc administratīvās lietas ierosināšanas iestāde iegūst informāciju, kas saskaņā ar normatīvajiem aktiem ir nepieciešama, lai pieņemtu attiecīgo lēmumu. Lai iegūtu nepieciešamo informāciju un panāktu tiesisku, taisnīgu un efektīvu lietas izskatīšanu, iestāde pēc iespējas dod administratīvā procesa dalībniekiem norādījumus un ieteikumus.
Tiesību akta projektā iekļauts arī regulējums, kas nosaka, kādos gadījumos pašvaldība ir tiesīga pieņemt lēmumu par atteikumu izsniegt atļauju, proti, ja:
1) programmas mērķis neatbilst Izglītības likuma 2. pantā un 46. pantā noteiktajam mērķim;
2) programmas materiālais un intelektuālais nodrošinājums nenodrošina izglītības procesa īstenošanu atbilstoši programmas aprakstā sniegtajam;
3) persona nav iesniegusi visus lēmuma pieņemšanai nepieciešamos dokumentus vai tie neatbilst šo noteikumu prasībām;
4) uz personu, kas īstenos programmu nepilngadīgām personām, attiecas Izglītības likumā vai Bērnu tiesību aizsardzības likumā noteiktie ierobežojumi strādāt ar nepilngadīgām personām.
Lai nodrošinātu neformālās izglītības programmu kvalitatīvu īstenošanas procesu, tiesību akta projektā iestrādāts regulējums un kārtība programmas grozījumu situācijām. Ja dokumentos, kas bijuši par pamatu atļaujas saņemšanai, ir izdarīti būtiski grozījumi, personai ne vēlāk kā mēnesi pēc attiecīgo grozījumu izdarīšanas ir pienākums iesniegt pašvaldībai iesniegumu jaunas atļaujas saņemšanai, tam pievienojot tikai tos dokumentus, kuros ir izmaiņas. Pašvaldība pēc dokumentu izvērtēšanas pieņem lēmumu par atļaujas izsniegšanu un iepriekšējās atļaujas anulēšanu. Savukārt, ja izmaiņas nav būtiskas, par tām persona informē pašvaldību. Noteikumu projektā uzskaitītas izmaiņas, kas uzskatāmas par nebūtiskām.
Pašvaldības pieņemto lēmumu par atļaujas izsniegšanu, atteikumu izsniegt atļauju, atļaujas pagarināšanu vai atļaujas anulēšanu var apstrīdēt un pārsūdzēt Administratīvā procesa likumā noteiktajā kārtībā.
Atļauju neformālās izglītības programmas īstenošanai izdošanas procesa sastāvdaļa ir to uzskaite un reģistrēšana institūcijā, kura tās izsniedz. Izglītības likuma 46. panta 4. daļā ir ietverta norma par neformālās izglītības programmu reģistrēšanu attiecīgās administratīvās teritorijas pašvaldībā. Līdz ar to tiesību akta projekts paredz, ka aktuālo neformālās izglītības programmu atļauju uzskaites un kontroles nolūkā pašvaldība veido šo atļauju reģistru, kur ietver ziņas, tostarp personu datus, kas nepieciešami izglītības procesa pārvaldībai, kā arī saziņai ar programmas īstenotāju: atļaujas izsniegšanas datums un numurs; atļaujas saņēmēja juridiskās personas nosaukums un reģistrācija numurs vai fiziskas personas vārds, uzvārds un personas kods; programmas, kuras īstenošanai izsniegta atļauja, nosaukums; programmas īstenošanas vietas adrese vai programmas īstenotāja adrese, ja programmu pilnībā plānots īstenot attālināti vai tālmācībā; atļaujas derīguma termiņš; atļaujas anulēšanas datums, ja atļauja anulēta.
Šī tiesību akta projektā paredzēto personas datu apstrādes mērķis ir nodrošināt pašvaldību funkciju īstenošanu izglītības jomā atbilstoši Izglītības likumam.
Savukārt, lai informētu sabiedrību par pašvaldības teritorijā īstenojamajām neformālās izglītības programmām un popularizētu iedzīvotāju iesaisti tajās, pašvaldība savā tīmekļvietnē publicē šādas ziņas: atļaujas izsniegšanas datums un numurs; juridiskās personas nosaukums un reģistrācijas numurs vai fiziskās personas vārds un uzvārds; programmas, kuras īstenošanai izsniegta atļauja, nosaukums; programmas īstenošanas vietas adrese vai norāde, ka programma tiek īstenota attālināti vai tālmācībā; atļaujas derīguma termiņš; programmas īstenotāja kontaktinformācija; tīmekļvietnes adrese vai cita publiska sociālo tīklu informācija par atļaujas saņēmēja darbību neformālās izglītības programmu īstenošanas jomā (ja attiecināms). Informācijas par izsniegtajām atļaujām publiskošana padara atļauju izsniegšanas procesu caurspīdīgāku un rada apstākļus, kuros neformālās izglītības programmas, kuru īstenošanai nav izsniegtas atļaujas, netiek īstenotas. Informācija par pašvaldības administratīvajā teritorijā īstenojamajām neformālās izglītības programmām būtu publiskojama, īstenojot Pašvaldību likuma 4. panta pirmās daļas 4. punktā noteikto pašvaldības pienākumu gādāt par iedzīvotāju izglītību, tostarp nodrošināt iespēju iegūt obligāto izglītību un gādāt par pirmsskolas izglītības, vidējās izglītības, profesionālās ievirzes izglītības, interešu izglītības un pieaugušo izglītības pieejamību. Tiesību akta projektā ietvertais regulējums saistīts arī ar Informācijas atklātības likuma mērķi, t.i., nodrošināt, lai sabiedrībai būtu pieejama informācija, kura ir iestādes rīcībā vai kuru iestādei atbilstoši tās kompetencei ir pienākums radīt. Informācijas par izsniegtajām atļaujām neformālās izglītības programmu īstenošanai publicēšana pašvaldības tīmekļvietnē atvieglos šīs informācijas ieguvi tās lietotajiem un mazinās arī administratīvo slogu pašvaldībai, minimizējot praksi sniegt atbildes uz iedzīvotāju individuālajiem pieprasījumiem saistībā ar šo jautājumu, tomēr neizslēdzot arī šādu iespēju.
Attiecībā uz tām personām, kurām ir izsniegta spēkā esoša licence neformālās izglītības programmas īstenošanai, Izglītības likuma pārejas noteikumu 99.punkts paredz, ka juridiskās un fiziskās personas, kuras līdz 2023. gada 31. maijam saņēmušas pašvaldības licenci pieaugušo neformālās izglītības programmas īstenošanai, ir tiesīgas turpināt attiecīgās izglītības programmas īstenošanu ne ilgāk kā līdz 2024. gada 31. maijam. Savukārt Izglītības likuma pārejas noteikumu 100. punkts paredz, ka Izglītības iestādes, kuras ir reģistrētas Izglītības iestāžu reģistrā, bet nav akreditētas, un kuras līdz 2023. gada 31. maijam ir uzsākušas pieaugušo neformālās izglītības programmu īstenošanu, ir tiesīgas turpināt attiecīgo izglītības programmu īstenošanu bez atļaujas ne ilgāk kā līdz 2024. gada 31. maijam.
Rezultātā tiks veicināta vienmērīgi augstāka neformālās izglītības programmu kvalitāte, tiks nodrošināta izglītības programmas īstenošanas atļaujas saņemšanas procedūras caurskatāmība un standartizācija, sekmējot jauniešu un pieaugušo iesaisti mūžizglītībā.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Nē
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Jā
Apraksts
-
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Fiziskās personas
- Pieaugušie, jaunieši, bērni, viņu vecāki, kā arī fiziskas personas, kas plāno vai īsteno neformālās izglītības programmas
Ietekmes apraksts
Tiks nodrošināts kvalitatīvāks neformālās izglītības programmas īstenošanas pakalpojuma piedāvājums tā saņēmējiem.
Vienota atļaujas izsniegšanas kārtība mazinās administratīvo slogu un veicinās vienotu izpratni par šo procesu potenciālajiem pakalpojuma sniedzējiem.
Vienota atļaujas izsniegšanas kārtība mazinās administratīvo slogu un veicinās vienotu izpratni par šo procesu potenciālajiem pakalpojuma sniedzējiem.
Juridiskās personas
- Izglītības iestādes, citas juridiskas personas, kas plāno vai īsteno neformālās izglītības programmas, pašvaldības.
Ietekmes apraksts
Izglītības iestādēm un citām juridiskām personām būs jānodrošina kvalitatīvs neformālās izglītības pakalpojums, saņemot pašvaldības atļauju programmas īstenošanai. Vienota atļaujas izsniegšanas kārtība mazinās administratīvo slogu un veicinās vienotu izpratni par šo procesu pašvaldībām un potenciālajiem pakalpojuma sniedzējiem.
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
Cita informācija
-
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
4.2. Cita informācija
-
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Nē
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
Izglītības kvalitātes valsts dienests, Izglītības un zinātnes ministrija, Valsts izglītības attīstības aģentūraNevalstiskās organizācijas
NēCits
-6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
Noteikumu projekts tiks ievietots Tiesību aktu projektu portālā sabiedriskajai apspriešanai.
Saite uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem tiks iekļauta pēc to nodošanas sabiedrības līdzdalībai.
Saite uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem tiks iekļauta pēc to nodošanas sabiedrības līdzdalībai.
6.4. Cita informācija
-
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
Institūcijas
- Pašvaldības
7.2. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.3. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.4. Projekta izpildes ietekme uz pārvaldes funkcijām un institucionālo struktūru
Ietekme
Jā/Nē
Skaidrojums
1. Tiks veidota jauna institūcija
Nē
-
2. Tiks likvidēta institūcija
Nē
-
3. Tiks veikta esošās institūcijas reorganizācija
Nē
-
4. Institūcijas funkcijas un uzdevumi tiks mainīti (paplašināti vai sašaurināti)
Nē
-
5. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu efektivizācija
Nē
-
6. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu digitalizācija
Nē
-
7. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu optimizācija
Nē
-
8. Cita informācija
Nē
-
7.5. Cita informācija
-
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Tiek noteikta vienota kārtība atļaujas saņemšanai neformālo izglītības programmu īstenošanai, kā arī to anulēšanai, kas veicinās vienmērīgāku neformālās izglītības programmu kvalitāti, atļauju izsniegšanas un anulēšanas procedūras caurskatāmību.
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Tiesību akta projekts sniedz ieguldījumu Nacionālā attīstības plāna 2021. – 2027. gadam 171. uzdevuma īstenošanā “Stiprināt kvalitatīvu un elastīgu pieaugušo izglītības piedāvājumu. Regulējums veicinās Izglītības attīstības pamatnostādnēs 2021. – 2027. gadam "Nākotnes prasmes nākotnes sabiedrībai" (Ministru kabineta 2021. gada 22. jūnija rīkojums Nr. 436) mērķos plānotā sasniegšanu – pieaugušo iesaisti palielināt līdz 12%.
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Neformālās izglītības mērķis ir pēc iespējas ātri un elastīgi sniegt izglītojamajam nepieciešamās zināšanas, prasmes, iemaņas un attieksmes, kā arī veicināt tā vispusīgu attīstību un sociālo iekļaušanos, sekmējot cilvēkresursu pilnveidi.
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Neformālajā izglītībā var iesaistīties arī nepilngadīgas personas, ja programmas saturs atbilst viņu vajadzībām un interesēm.
8.2. Cita informācija
-
Pielikumi