23-TA-3286: Noteikumu projekts (Jauns)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.–2027. gadam 2.2.1. specifiskā atbalsta mērķa "Veicināt ilgtspējīgu ūdenssaimniecību" 2.2.1.1. pasākuma "Notekūdeņu un to dūņu apsaimniekošanas sistēmas attīstība piesārņojuma samazināšanai" pirmās projektu iesniegumu atlases kārtas īstenošanas noteikumi" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
Ministrijas / iestādes iniciatīva
Apraksts
Ministru kabineta (turpmāk – MK) noteikumu projekts “Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021. – 2027. gadam 2.2.1. specifiskā atbalsta mērķa “Veicināt ilgtspējīgu ūdenssaimniecību” 2.2.1.1. pasākuma “Notekūdeņu un to dūņu apsaimniekošanas sistēmas attīstība piesārņojuma samazināšanai" pirmās projektu iesniegumu atlases kārtas īstenošanas noteikumi” (turpmāk – Noteikumu projekts) izstrādāts, pamatojoties uz Eiropas Savienības (turpmāk - ES) fondu 2021. — 2027. gada plānošanas perioda vadības likuma 19. panta 13. punktu.
Noteikumu projekta ietvaros atbalsts (Eiropas Reģionālā attīstības fonda (turpmāk – ERAF) finansējums) granta veidā tiks sniegts sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem ūdenssaimniecības jomā aglomerācijās, kurās piesārņojuma slodze pārsniedz 10 000 cilvēkekvivalentus (turpmāk – CE), bet nepārsniedz 100 000 CE.
Noteikumu projekta ietvaros atbalsts (Eiropas Reģionālā attīstības fonda (turpmāk – ERAF) finansējums) granta veidā tiks sniegts sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem ūdenssaimniecības jomā aglomerācijās, kurās piesārņojuma slodze pārsniedz 10 000 cilvēkekvivalentus (turpmāk – CE), bet nepārsniedz 100 000 CE.
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Noteikumu projekta mērķis - izstrādāt Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021. – 2027. gadam (turpmāk – programmas) 2.2.1. specifiskā atbalsta mērķa “Veicināt ilgtspējīgu ūdenssaimniecību” (turpmāk – SAM 2.2.1.) 2.2.1.1. pasākuma “Notekūdeņu un to dūņu apsaimniekošanas sistēmas attīstība piesārņojuma samazināšanai" (turpmāk – Pasākums) pirmās projektu iesniegumu atlases kārtas (turpmāk – atlases kārta) īstenošanas noteikumus, lai varētu tikt atbalstītas infrastruktūras izveides un atjaunošanas darbības notekūdeņu un to dūņu apsaimniekošanas jomā.
Spēkā stāšanās termiņš
Vispārējā kārtība
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Notekūdeņu attīrīšanas jomā Latvijai kā ES dalībvalstij saistošas ir Padomes 1991. gada 21. maija Direktīvas 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (turpmāk – Komunālo notekūdeņu direktīva) prasības. Ņemot vērā, ka kopš 1991. gada, kad tā tika pieņemta, ir pagājuši vairāk nekā 30 gadi, kā arī to, ka mūsdienās ir radušās jaunas iespējas padarīt ūdens attīrīšanu efektīvāku, Eiropas Komisija 2022. gada oktobrī sagatavoja priekšlikumu atjaunināt Komunālo notekūdeņu direktīvu. Noteikumu projekta izstrādes laikā turpinās diskusijas starp ES dalībvalstīm par atjauninātajām Komunālo notekūdeņu direktīvas prasībām. Ņemot vērā, ka par vairākām jaunām prasībām ir panākta vienošanās un ir secināms, ka tās būs saistošas arī Latvijai, atlases kārtas nosacījumu izstrādes laikā tiek ņemta vērā visa pieejamā oficiālā informācija, lai iespējami jau šajā ES fondu 2021. – 2027. gada plānošanas periodā veiktu investīcijas, kas sekmētu jauno prasību izpildi.
Vēsturiski investīcijas ūdenssaimniecības sistēmu attīstībai Latvijā ir tikušas veiktas jau kopš 1999. gada, izmantojot ES strukturālās politikas pirmsiestāšanās finanšu instrumenta (ISPA) finansējumu un turpinot tās visos ES fondu plānošanas periodos kopš 2004. gada. Iepriekšējos ES fondu plānošanas periodos būtiska pieejamā finansējuma daļa novirzīta pakalpojumu pieejamības (pārklājuma) nodrošināšanai, paredzot pakāpenisku pakalpojumu faktisko izmantotāju (pieslēgumu) skaita palielinājumu.
Tādējādi šajā 2021. – 2027. gada ES fondu plānošanas periodā ir jāņem vērā arī iepriekšējā ES fondu plānošanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam veiktie ieguldījumi Darbības programmas “Izaugsme un nodarbinātība” 5.3.1. specifiskā atbalsta mērķa "Attīstīt un uzlabot ūdensapgādes un kanalizācijas sistēmas pakalpojumu kvalitāti un nodrošināt pieslēgšanas iespējas" ietvaros, kuru mērķis bija attīstīt sabiedrisko ūdenssaimniecības pakalpojumu izmantošanu, uzlabot to pieejamību un kvalitāti, nodrošinot kvalitatīvu dzīves vidi, samazināt vides piesārņojumu un ūdenstilpju eitrofikāciju un veicināt Eiropas Savienības direktīvu prasību izpildi ūdenssaimniecības jomā. Šo ieguldījumu rezultātā ir palielinājies to iedzīvotāju skaits, kuriem ir nodrošināti centralizēto notekūdeņu apsaimniekošanas pakalpojumu pieslēgumi, kas veicina lielāku centralizēti savākto notekūdeņu apjomu, attiecīgi šajā ES fondu plānošanas periodā ir jāpārskata esošo iekārtu tehniskais stāvoklis un to jauda, lai nodrošinātu minētos pakalpojumus.
Atbilstoši Notekūdeņu apsaimniekošanas investīciju plānam 2021. – 2027. gadam kā prioritārais investīciju virziens notekūdeņu savākšanas jomā ir identificētas investīcijas notekūdeņu attīrīšanas kvalitātes uzlabošanai, piemēram, esošo notekūdeņu attīrīšanas iekārtu (turpmāk – NAI) pārbūve, palielinot notekūdeņu attīrīšanas iekārtu jaudas, un esošo NAI apkalpošanas uzlabošana, kas veicina notekūdeņu attīrīšanas kvalitātes uzlabošanu un pilnveidi. Attiecīgi notekūdeņu attīrīšanas kvalitāte ir viena no augstākajām prioritātēm nepieciešamo investīciju ieguldījumu virzieniem vides jomā. NAI ienāk liels apjoms notekūdeņu, tādēļ to darbības efektivitāte ir nozīmīga saņemošajam ūdensobjektam, īpaši uzmanība jāpievērš riska ūdensobjektiem, kurus var būtiski negatīvi ietekmēt nepietiekami attīrītu notekūdeņu izplūde.
Arī notekūdeņu dūņu apsaimniekošana ir neatņemama notekūdeņu attīrīšanas procesa sastāvdaļa, kura līdz šim nav saņēmusi attīstībai nepieciešamo finansējumu. Jāņem vērā, ka Pasākuma atlases kārtas nosacījumu izstrādes laikā Plāns “Notekūdeņu dūņu apsaimniekošanas stratēģija 2024. – 2027. gadam” nav apstiprināts, taču investīcijas ir nepieciešamas arī šajā jomā, virzoties uz siltumnīcefekta gāzu (turpmāk – SEG) emisiju samazināšanu un klimatneitralitātes sasniegšanu līdz 2050. gadam.
Ievērojot minēto investīciju notekūdeņu attīrīšanas jomā nozīmīgumu un tuvāko 10 – 15 gadu laikā pieaugošās prasības attīrīto notekūdeņu kvalitātei, Programmas ietvaros tika izveidots Pasākums.
Vēsturiski investīcijas ūdenssaimniecības sistēmu attīstībai Latvijā ir tikušas veiktas jau kopš 1999. gada, izmantojot ES strukturālās politikas pirmsiestāšanās finanšu instrumenta (ISPA) finansējumu un turpinot tās visos ES fondu plānošanas periodos kopš 2004. gada. Iepriekšējos ES fondu plānošanas periodos būtiska pieejamā finansējuma daļa novirzīta pakalpojumu pieejamības (pārklājuma) nodrošināšanai, paredzot pakāpenisku pakalpojumu faktisko izmantotāju (pieslēgumu) skaita palielinājumu.
Tādējādi šajā 2021. – 2027. gada ES fondu plānošanas periodā ir jāņem vērā arī iepriekšējā ES fondu plānošanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam veiktie ieguldījumi Darbības programmas “Izaugsme un nodarbinātība” 5.3.1. specifiskā atbalsta mērķa "Attīstīt un uzlabot ūdensapgādes un kanalizācijas sistēmas pakalpojumu kvalitāti un nodrošināt pieslēgšanas iespējas" ietvaros, kuru mērķis bija attīstīt sabiedrisko ūdenssaimniecības pakalpojumu izmantošanu, uzlabot to pieejamību un kvalitāti, nodrošinot kvalitatīvu dzīves vidi, samazināt vides piesārņojumu un ūdenstilpju eitrofikāciju un veicināt Eiropas Savienības direktīvu prasību izpildi ūdenssaimniecības jomā. Šo ieguldījumu rezultātā ir palielinājies to iedzīvotāju skaits, kuriem ir nodrošināti centralizēto notekūdeņu apsaimniekošanas pakalpojumu pieslēgumi, kas veicina lielāku centralizēti savākto notekūdeņu apjomu, attiecīgi šajā ES fondu plānošanas periodā ir jāpārskata esošo iekārtu tehniskais stāvoklis un to jauda, lai nodrošinātu minētos pakalpojumus.
Atbilstoši Notekūdeņu apsaimniekošanas investīciju plānam 2021. – 2027. gadam kā prioritārais investīciju virziens notekūdeņu savākšanas jomā ir identificētas investīcijas notekūdeņu attīrīšanas kvalitātes uzlabošanai, piemēram, esošo notekūdeņu attīrīšanas iekārtu (turpmāk – NAI) pārbūve, palielinot notekūdeņu attīrīšanas iekārtu jaudas, un esošo NAI apkalpošanas uzlabošana, kas veicina notekūdeņu attīrīšanas kvalitātes uzlabošanu un pilnveidi. Attiecīgi notekūdeņu attīrīšanas kvalitāte ir viena no augstākajām prioritātēm nepieciešamo investīciju ieguldījumu virzieniem vides jomā. NAI ienāk liels apjoms notekūdeņu, tādēļ to darbības efektivitāte ir nozīmīga saņemošajam ūdensobjektam, īpaši uzmanība jāpievērš riska ūdensobjektiem, kurus var būtiski negatīvi ietekmēt nepietiekami attīrītu notekūdeņu izplūde.
Arī notekūdeņu dūņu apsaimniekošana ir neatņemama notekūdeņu attīrīšanas procesa sastāvdaļa, kura līdz šim nav saņēmusi attīstībai nepieciešamo finansējumu. Jāņem vērā, ka Pasākuma atlases kārtas nosacījumu izstrādes laikā Plāns “Notekūdeņu dūņu apsaimniekošanas stratēģija 2024. – 2027. gadam” nav apstiprināts, taču investīcijas ir nepieciešamas arī šajā jomā, virzoties uz siltumnīcefekta gāzu (turpmāk – SEG) emisiju samazināšanu un klimatneitralitātes sasniegšanu līdz 2050. gadam.
Ievērojot minēto investīciju notekūdeņu attīrīšanas jomā nozīmīgumu un tuvāko 10 – 15 gadu laikā pieaugošās prasības attīrīto notekūdeņu kvalitātei, Programmas ietvaros tika izveidots Pasākums.
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Nav izstrādāti nosacījumi par Pasākuma atlases kārtas īstenošanu, kas paredzētu ERAF finansējuma atbalstu darbību īstenošanai.
Risinājuma apraksts
Izstrādāt nosacījumus par Pasākuma īstenošanu, iekļaujot zemāk aprakstītos nosacījumus.
Ievērojot iepriekš minēto, Programmā tika izveidots Pasākums, lai veicinātu iepriekšējos ES fondu plānošanas periodos veikto investīciju secīgu turpināšanu un vienlaicīgi fokusēšanu uz jauniem, aizvien augstākiem mērķiem ūdenssaimniecības jomā, tādējādi sekmējot Notekūdeņu apsaimniekošanas investīciju plānā 2021. – 2027. gadam identificēto prioritāro rīcību izpildi, kā arī nodrošinātu praktisku NAI atbilstību augstākām notekūdeņu attīrīšanas kvalitātes prasībām. Sekojoši, būtiski ir veicināt ieguldījumus tur, kur tas ir visnepieciešamāk normatīvo aktu prasību izpildei tuvāko 10 – 15 gadu laikā. Attiecīgi Noteikumu projekts paredz, ka Pasākuma atlases kārtas ietvaros ieguldījumi tiek veikti aglomerācijās, kuru CE ir lielāks par 10 000, bet nepārsniedz 100 000 un, lai būtu iespējams atbalstīt pēc iespējas lielāku projektu iesniedzēju skaitu, tiek noteikts, ka vienas aglomerācijas robežās īstenotam projektam minimālais attiecināmo izmaksu apjoms ir 200 000 euro, bet maksimālais ERAF finansējums ir 3 500 000 euro.
Minimālais attiecināmo izmaksu apjoms noteikts, orientējoši balstoties uz pašvaldību attīstības programmu investīciju plānos Noteikumu projekta izstrādes laikā iekļautajiem projektiem, kuros paredzētās darbības atbilstu atlases kārtā atbalstāmajām darbībām, kā arī ņemot vērā to, ka īstenojamo darbību loks ir tehnisks, saistāms ar specializētu iekārtu iegādi un tās var būtiski atšķirties katrai NAI. Atbalstāmās darbības ir iespējams kombinēt savā starpā.
Noteikumu projektā tiek lietots termins “cilvēkekvivalents”. CE izteikto piesārņojuma daudzumu aprēķina, pamatojoties uz maksimālo nedēļas vidējo piesārņojuma daudzumu, kas komunālo NAI nonāk gada laikā. CE viena vienība ir organisko vielu piesārņojuma daudzums, kas atbilst bioķīmiskajam skābekļa patēriņam 60g O2 dienā.
Atlases kārtas ietvaros līdz 2029. gada 31. decembrim sasniedzami Programmas uzraudzības rādītāji:
- iznākuma rādītājs – atbalstīti vismaz 15 uzņēmumi (tai skaitā: mikrouzņēmumi, mazi, vidēji un lieli uzņēmumi);
- rezultāta rādītājs – 713 510 iedzīvotāji, kuriem uzlabota notekūdeņu attīrīšanas kvalitāte un efektivitāte. Ņemot vērā rezultāta rādītāja bāzes vērtību 656 710 iedzīvotāji, īstenojot atlases kārtu, rādītājam no bāzes vērtības jāpalielinās par 56 800 iedzīvotājiem.
Projekta rezultāta rādītāja vērtību aprēķina, izmantojot finansējuma saņēmēja datus par centralizētajai notekūdeņu apsaimniekošanas sistēmai pieslēgto iedzīvotāju skaitu aglomerācijā, kurā īsteno projektu. Papildus aprēķinā izvirzīts nosacījums, ka rezultāta rādītāja vērtība aglomerācijā nepārsniedz konkrētajā aglomerācijā centralizētajai notekūdeņu apsaimniekošanas sistēmai pieslēgto iedzīvotāju skaitu, novēršot rādītāja dubultās uzskaites iespējamību. Rādītāju aprēķina pirms projekta iesnieguma iesniegšanas dienas, bet tā sasniegšanu pārbauda noslēguma maksājuma pieprasījuma iesniegšanas dienā, ņemot vērā demogrāfiskās ietekmes aspektus. Netiek samazināts atbalsta finansējuma apjoms, ja demogrāfisko izmaiņu dēļ, ko apstiprina jaunākie Centrālās statistikas pārvaldes dati [1], aglomerācijā ir samazinājies iedzīvotāju skaits projekta noslēguma maksājuma pieprasīšanas dienā un attiecīgi samazinās arī centralizēto notekūdeņu apsaimniekošanas pakalpojumu saņēmēju skaits. Finansējuma saņēmējs sadarbības iestādei sniedz detalizētu izvērtējumu un pamato iedzīvotāju skaita samazinājuma saistību ar faktisko centralizēto notekūdeņu apsaimniekošanas pakalpojumu saņēmēju skaita samazinājumu. Sasniedzamo rādītāja vērtību aprēķina projektu līmenī.
Projektu ietvaros radīto rādītāju uzturēšana tiks nodrošināta finansējuma saņēmēja budžeta ietvaros. Finansējuma saņēmējs vismaz piecus gadus pēc noslēguma maksājuma veikšanas projektā veiktās investīcijas un radītos pamatlīdzekļus izmanto projektā paredzētajam mērķim, kā arī nodrošina veikto investīciju ilgtspēju un uzturēšanu darba kārtībā.
Kopumā Pasākuma ietvaros plānotais ERAF finansējums ir 74 160 000 euro (tai skaitā elastības finansējuma apmērs 22 600 084 euro). Savukārt Pasākuma pirmās atlases kārtas ietvaros plānotais un pieejamais kopējais finansējums ir ne mazāks kā 79 322 945 euro, tai skaitā ERAF finansējums – 51 559 916 euro un privātais līdzfinansējums – ne mazāks kā 27 763 029 euro.
Atlases kārtas ietvaros ERAF finansējuma atbalsta likme ir līdz 65%. Šāds investīciju atbalsta procentuālais apjoms ir noteikts, lai veicinātu privātā finansējuma piesaisti projektu aktivitātēm un atbalstu varētu saņemtu lielāks skaits potenciālo projektu iesniedzēju.
Pasākuma ietvaros ir paredzēts elastības finansējums, kas var tikt piešķirts pēc Eiropas Komisijas lēmuma par vidusposma pārskatu no 2026. gada 1. janvāra. Pasākumam paredzētais elastības finansējuma ERAF apmērs ir 22 600 084 euro.
Projektu iesniegumu atlase plānota kā atklāts konkurss, kas nodrošina vienlīdzīgas iespējas pretendēt uz atbalstu visiem projektu iesniedzējiem.
[1] https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRD/IRD062/table/tableViewLayout1/
Prasības projekta iesniedzējam
Noteikumu projekts nosaka, ka projekta iesniedzējs, kas pēc projekta iesnieguma apstiprināšanas ir finansējuma saņēmējs, var būt kapitālsabiedrība – sabiedrisko ūdenssaimniecības pakalpojumu sniedzējs. Projekta iesniedzējam ir jābūt noslēgtam pakalpojuma līgumam ar pašvaldību par sabiedrisko ūdenssaimniecības pakalpojumu sniegšanu. Vienas aglomerācijas ar CE 10 000 – 100 000 ietvaros atlases kārtas ietvaros drīkst iesniegt vienu projekta iesniegumu.
Noteikumu projekts paredz, ka projekta iesniegums tiek sagatavots atbilstoši projektu iesniegumu atlases nolikumā noteiktajām prasībām un iesniegts sadarbības iestādē, izmantojot Kohēzijas politikas fondu vadības informācijas sistēmu, tai skaitā apliecinot projekta iesniedzēja un sadarbības partnera (ja projekta īstenošanā tiek piesaistīts sadarbības partneris) interešu konflikta neesamību.
Pasākuma atlases kārtas ietvaros tiek paredzētas darbības:
- NAI jaudas palielināšanai, ja aglomerācijas, kurā tiek veikts projekts, iedzīvotāju skaits ir palielinājies vai centralizētās kanalizācijas sistēmas lietotāju skaits ir palielinājies;
- attīrīto notekūdeņu izvada atjaunošana vai pārbūve, ja tiek pamatota vides piesārņojuma vai tā riska mazināšana;
- NAI attīrīšanas efektivitātes uzlabošana, samazinot vidē novadāmā piesārņojuma apjomu;
- notekūdeņu dūņu atūdeņošanas un apstrādes iekārtu izveide vai to darbības uzlabošana, pamatojot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu.
Projektā atbalstāmās darbības atbilst Notekūdeņu apsaimniekošanas investīciju plānam 2021. – 2027. gadam vai Upju baseinu apsaimniekošanas un Plūdu riska pārvaldības plānam 2021. – 2027. gadam. Projekta iesniegumā ir pamatots, kā projekta darbības atbilst prioritārajam investīciju virzienam Notekūdeņu apsaimniekošanas investīciju plānā 2021. – 2027. gadam vai attīrīto notekūdeņu izvada izbūves gadījumā sniegts pamatojums, kuram no projekta iesniegumā norādītajai aglomerācijai atbilstošajam Upju baseinu apsaimniekošanas un Plūdu riska pārvaldības plānam 2021. – 2027. gadam un tajā izvirzītajiem īstenojamiem pasākumiem atbilst projektā plānotās darbības.
Ar darbībām NAI attīrīšanas efektivitātes uzlabošanai saprotamas tādas darbības, kas nepalielina NAI hidraulisko jaudu, bet nodrošina augstāku notekūdeņu attīrīšanas pakāpi (piemēram, slāpekļa un fosfora attīrīšana). Efektivitātes uzlabošanas darbības neiekļauj NAI ēku energoefektivitātes uzlabošanu.
Pasākuma atlases kārtas ietvaros ir atbalstāmas darbības, kas nodrošina vienlīdzību, iekļaušanu un nediskrimināciju. Projekta iesniegumā iekļaujama vismaz viena vispārīgā horizontālā principa “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana”.
Noteikumu projekts nosaka atbalstāmās darbības un attiecināmās izmaksas. Projekta ietvaros attiecināmās izmaksas ir pakārtotas atbalstāmajām darbībām, t.i., attiecināmas ir izmaksas atbalstāmo darbību īstenošanai (kas pamatā paredzētas kā iekārtu, mehānismu un inženiertehnisko risinājumu iegāde, uzstādīšana), kā arī saistītās nepieciešamās darbības šo procesu nodrošināšanai, projekta iesnieguma sagatavošanas izmaksas (izmaksu un ieguvumu analīzes, SEG emisiju ietaupījuma aprēķina izmaksas), aizvietojamo iekārtu demontāžas izmaksas, projekta komunikācijas un vizuālās identitātes izmaksas, izmaksas horizontālā principa "Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana" nodrošināšanai, piemēram, zīmju valodas tulku, vieglās valodas tulkošanas, reāllaika transkripcijas un subtitru nodrošināšanas pakalpojumu izmaksas, pievienotās vērtības nodokļa izmaksas.
Projektos nav iekļaujamas neattiecināmās izmaksas. Tamdēļ Noteikumu projektā iekļauta prasība, ka ārpus projekta netiek īstenotas darbības, kas tiešā veidā nodrošina projekta mērķa sasniegšanu, lai novērstu gadījumus, kad, piemēram, iekārtu pamatnes būvdarbi tiek īstenoti ārpus projekta un sadarbības iestādei nav iespējams veikt pilnvērtīgu uzraudzību.
Nav attiecināmas tādas izmaksas, kas radušās uz darba līguma pamata, kā arī:
- centralizētās kanalizācijas tīklu sistēmas pārbūve vai atjaunošana;
- zemes vai būves iegāde;
- izmaksas par būvēm, kas pirms projekta iesnieguma iesniegšanas ir pieņemtas ekspluatācijā, vai izmaksas par precēm, par kurām pirms projekta iesnieguma iesniegšanas ir parakstīti preču nodošanas un pieņemšanas akti;
- lietotu iekārtu iegāde;
- izmaksas par publicitātes nodrošināšanas darbībām, kas veiktas papildus obligātajām publicitātes prasībām, ko nosaka normatīvie akti par ES fondu līdzfinansēto projektu publicitātes un vizuālās identitātes prasību nodrošināšanu;
- jebkāda veida pārvietojamās tehnikas un transportlīdzekļu iegādes izmaksas;
- esošo tehnoloģisko iekārtu atjaunošanai paredzēto ieguldījumu izmaksas;
- jebkādas būvdarbu, tai skaitā teritorijas labiekārtošanas izmaksas NAI un ar to saistītajā infrastruktūrā, kas tiešā veidā nav saistītas ar atbalstāmo iekārtu ierīkošanu, izbūvi un uzstādīšanu;
- nodokļi un nodevu maksājumi, izņemot pievienotās vērtības nodokļa izmaksas, ja tās nav atgūstamas atbilstoši nodokļu politiku reglamentējošos normatīvajos aktos noteiktajam;
- projekta izmaksas, kas nav tieši saistītas ar projekta ietvaros veiktajām darbībām, nav izmērāmas, samērīgas, pamatotas ar izdevumus apliecinošiem dokumentiem, un nav ievēroti saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principi.
Ja atlases kārtas ietvaros nepieciešams veikt iepirkumu, finansējuma saņēmējs izvērtē iespējas veikt sociāli atbildīgu publisko iepirkumu saskaņā ar Iepirkumu uzraudzības biroja sagatavoto informāciju par Sociāli atbildīgu publisko iepirkumu, kā arī Latvijas Sociālās uzņēmējdarbības asociācijas izstrādātajām “Vadlīnijām sociāli atbildīga publiskā iepirkuma īstenošanai”, ievērojot godīgas konkurences principu, nodrošinot konsultēšanos ar tirgus dalībniekiem caurskatāmā un atklātā veidā, — balstoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem. Sociāli atbildīga publiskā iepirkuma galvenie mērķi ir vairot nodarbinātības iespējas, veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, sociālo iekļaušanu, sabiedrisku pakalpojumu un ēku pieejamību, plašam lietotāju lokam paredzētu pakalpojumu un produktu izstrādi, ētisku tirdzniecību, kā arī paplašināt sociālo standartu ievērošanu. Finansējuma saņēmējs var veikt arī inovatīvu iepirkumu.
Izmaksas ir attiecināmas no projekta iesnieguma iesniegšanas sadarbības iestādē dienas, izņemot projekta pamatojošās dokumentācijas sagatavošanas izmaksas, kas ir attiecināmas, ja tās veiktas pēc 2021. gada 1. janvāra un, ja projekta pamatojošās dokumentācijas sagatavošanas izmaksas sākotnēji tiek segtas no projekta iesniedzēja līdzekļiem, tai skaitā nodrošinot, ka izmaksas nav tikušas finansētas no citiem finanšu instrumentiem, tai skaitā no ES vai ārvalstu finanšu palīdzības līdzekļiem. Projekta iesniegumā neiekļauj un finansējumu nepiešķir pabeigtām darbībām. Projekta iesnieguma sagatavošanas un veidnes aizpildīšanas Kohēzijas politikas vadības un informācijas sistēmā izmaksas nav uzskatāmas par projekta pamatojošo dokumentāciju un nav attiecināmas.
Noteikumu projektā izmaksām, kas saistītas ar pamatojošās dokumentācijas izstrādi, ir noteikts procentuāls ierobežojums, lai nodrošinātu, ka Pasākuma ietvaros, kurā ir ierobežots pieejamais finansējums, investīcijas tiktu koncentrētas uz Pasākuma pamatmērķa – notekūdeņu attīrīšanas kvalitātes uzlabošanas praktisku realizāciju.
Noteikumu projekta izstrādē tika vērtēta vienkāršoto izmaksu piemērošana, taču Noteikumu projekts neparedz vienkāršoto izmaksu piemērošanu attiecināmo izmaksu pozīcijām, ņemot vērā atlases kārtas ietvaros paredzēto izmaksu dažādību, nepieciešamie ieguldījumi un to apjomi konkrētā aglomerācijā un līdz ar to arī projektā var būtiski atšķirties atbilstoši katra sabiedrisko ūdenssaimniecības pakalpojumu sniedzēja NAI tehniskajam stāvoklim, jaudai, nepieciešamajiem uzlabojumiem, tehnoloģiskajām iespējām un šķēršļiem. Jāņem vērā, ka vienkāršoto izmaksu piemērošana nebūtu efektīva no administratīvā viedokļa, jo nav pieejamu datu no iepriekšējā plānošanas perioda par līdzvērtīgas aktivitātes ietvaros veiktiem iekārtu iepirkumiem, jo 2014. – 2020. gada plānošanas periodā uzsvars ūdenssaimniecības jomas investīcijās tika likts uz centralizētās kanalizācijas sistēmas tīklu paplašināšanu un iedzīvotāju pieslēgšanu tai. Tāpat laika gaitā, uzkrājot datus par notekūdeņu attīrīšanai nepieciešamo iekārtu izmaksām, tiks atkārtoti izvērtēta iespēja piemērot vienkāršotās izmaksas Pasākuma ietvaros.
Noteikumu projekts paredz, ka attiecināmi ir arī neparedzētie izdevumi līdz piecu procentu apmērā no projekta kopējām attiecināmajām izmaksām. Vienlaikus tāpat kā līdzšinējā praksē, neparedzēto izmaksu faktiskai izmantošanai finansējuma saņēmējs sadarbības iestādē iesniegs pamatojumu, kuru sadarbības iestāde detalizēti izvērtēs.
Projekta īstenošanas nosacījumi
Noteikumu projektā noteikti projekta īstenošanas nosacījumi, tostarp projekta īstenošanas termiņš un komunikācijas un vizuālās identitātes pasākumu nodrošināšanas nosacījumi.
Projekta īstenošanas vieta ir NAI teritorija, kā arī darbības var veikt teritorijā, kas funkcionāli ir saistīta ar NAI – piemēram, NAI piegulošajā zemesgabalā, kurā tiek veiktas notekūdeņu dūņu apstrādes darbības. Darbības ir iespējams veikt zemesgabalos, uz kuriem ir nodibināts apgrūtinājums par labu finansējuma saņēmējam (tikai gadījumā, ja nepieciešama attīrīto notekūdeņu izvada izbūve), kā arī zemesgabalos, kas atrodas NAI piegulošajā zemesgabalā vai zemesgabalā, kurš robežojas ar piegulošo zemesgabalu. Nav atbalstāmas darbības zemesgabalos, kas neatrodas iepriekš minētajās teritorijās un kuros esošās infrastruktūras funkcijas ir nodrošināt notekūdeņu savākšanu (t.sk. novadīšanu līdz NAI) aglomerācijā.
Demarkācija ar Programmas 2.1.1. specifiskā atbalsta mērķa “Energoefektivitātes veicināšana un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana” 2.1.1.6. pasākumu “Pašvaldību ēku energoefektivitātes paaugstināšana” (turpmāk – 2.1.1.6. pasākums) tiks nodrošināta, ņemot vērā, ka Pasākuma atlases kārtā netiks atbalstītas NAI ēku energoefektivitātes paaugstināšanas darbības un atjaunīgos energoresursus izmantojošu iekārtu uzstādīšana, kas paredzēta 2.1.1.6. pasākumā.
Demarkācija ar Programmas 2.2.2. specifiskā atbalsta mērķa “Pārejas uz aprites ekonomiku veicināšana” 2.2.2.3. pasākumu “Notekūdeņu dūņu pārstrāde” (turpmāk – 2.2.2.3. pasākums) tiks nodrošināta, ņemot vērā to, ka 2.2.2.3. pasākumā tiks atbalstītas notekūdeņu dūņu pārstrādes iekārtu izveides vai atjaunošanas darbības, bet Pasākuma atlases kārtā paredzēts atbalsts tikai notekūdeņu dūņu apstrādes iekārtām.
Noteikumu projektā tiek paredzēts, ka sadarbības iestāde var piešķirt finansējuma saņēmējam avansu līdz 50% no projektam piešķirtā ERAF finansējuma pēc civiltiesiskā līguma par projekta īstenošanu noslēgšanas, ievērojot, ka avansu var izmaksāt vairākos maksājumos un avansa un starpposma maksājumu kopsumma nepārsniedz 90% no projektam piešķirtā ERAF finansējuma. Šāds piešķiramā avansa apmērs noteikts kā optimālākais variants, kas nepieciešams projektu īstenošanai, lai tiktu nodrošināta naudas plūsma projektā iekļauto darbību ieviešanai, ņemot vērā, ka projektu iesniedzēji ir pašvaldības kapitālsabiedrības, kurām ir ierobežotas budžeta iespējas ES fondu projektu priekšfinansēšanai, kā arī ņemot vērā, ka nepieciešams veicināt investīciju nonākšanu tautsaimniecībā un nodrošināt n+3 principa izpildi. Vienlaikus projektu iesniedzējiem tiek noteikta prasība reizē ar avansa pieprasījumu iesniegt pamatojumu par spēju avansu izlietot sešu mēnešu laikā saimnieciskā gada ietvaros. Avansa izlietošanas termiņš noteikts, ņemot vērā plānoto atlases laika grafiku un to, ka infrastruktūras būvniecība ir cieši saistīta ar sezonalitāti - ziemas sezonā ir ierobežota būvdarbu veikšana ārtelpā, kad aktīvi būvdarbi nenotiek, tāpēc nepieciešams plānot ilgāku laiku avansa izlietošanai, iekļaujot arī aktīvās būvdarbu sezonas mēnešus, tādējādi veicinot ikgadējo budžeta izpildi.
Avanss finansējuma saņēmējam tiks izmaksāts tikai tad, ja norādītajā termiņā ir iespējams to apgūt, piemēram, projekta iesniedzējam ir pabeigts būvdarbu iepirkums (vai iepirkumu komisija ir pieņēmusi lēmumu par iepirkuma uzvarētāju) vai noslēgts būvdarbu līgums, pakalpojumu līgums un citos gadījumos atbilstoši sadarbības iestādes noteiktajām iekšējās kārtības procedūrām.
Finansējuma saņēmējs, kas ir kapitālsabiedrība, avansa pieprasījumu sagatavo tādā kārtībā un apjomā, lai tas atbilst šī Noteikumu projekta 36. punkta nosacījumiem. Minētais nosacījums tiks kontrolēts pašvaldības kapitālsabiedrības civiltiesiskā līguma par projekta īstenošanu ietvaros, un ir nepieciešams, ņemot vērā konstatēto, ka saimnieciskā gada ietvaros gada noslēgumā veidojas apjomīgi atlikumi pieprasītajos avansa apjomos, kas netiek iztērēti iepriekš solītajā apjomā un termiņos. Minētais nosacījums attiecībā uz avansa pieprasījuma piesaisti saimnieciskajam gadam nepieciešams, lai jau preventīvi veidotu finanšu izlietojumu disciplinējošus pasākumus.
Noteikumu projekts paredz, ka finansējuma nodrošina interešu konflikta neesamību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulas (ES, Euratom) Nr. 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 61. panta, kā arī publiskos iepirkumus regulējošo normatīvo aktu prasībām.
Finansējuma saņēmējs izstrādā nosacījumus, kā tas pārliecinās par interešu konflikta, krāpšanas un korupcijas risku neesamību, tostarp identificē apstākļus, kuri izraisa vai var izraisīt interešu konfliktu un krāpšanas un korupcijas riskus, kas rada apdraudējumu vai kaitējumu projekta īstenošanā, nosaka veicamos pasākumus un izstrādā darbības plānu interešu konflikta un krāpšanas un korupcijas risku preventīvai novēršanai un gadījumiem, kad interešu konflikts, krāpšana vai korupcija ir atklāta.
Projekta dzīves cikls ir atbilstošs Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai 65. pantā noteiktajam, t.sk. finansējuma saņēmējs ievēro 65. panta pirmās daļas b) un c) apakšpunktā minētās prasības, pretējā gadījumā veic saņemtā finansējuma atmaksāšanu 65. panta pirmajā daļā noteiktajā kārtībā.
Citi
Pasākuma atlases kārtā iekļauti horizontālā principa “Klimatdrošināšana” specifiskie atbilstības kritēriji, paredzot projekta iesniegumā vērtēt klimatiskās ietekmes faktorus, lai tiktu veidota tāda infrastruktūra, kas ir noturīga pret šo faktoru izpausmi un veikt siltumnīcefekta gāzu ietaupījuma aprēķinu, ja tiek veidota notekūdeņu dūņu apstrādes infrastruktūra, ņemot vērā, ka atlases kārtai ir tieša ietekme uz šo horizontālo principu. Pasākuma atlases kārtai ir netieša ietekme uz horizontālo principu “Energoefektivitāte pirmajā vietā” (attiecīgi ir noteikts specifiskais atbilstības kritērijs, ka projektā ir iekļautas darbības (ja attiecināms), kas paredz enerģijas ietaupījumu vai pasākumus, kas kopumā vai daļēji ir aizstājami ar izmaksefektīviem, tehniski, ekonomiski un videi nekaitīgiem alternatīviem pasākumiem, un vienlīdz efektīvi nodrošina attiecīgo mērķu sasniegšanu), taču nav ietekmes uz horizontālo principu “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana”.
Atbilstoši Eiropas Komisijas paskaidrojuma rakstam par principa “Nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu kohēzijas politikā (2021. gada 27. septembris) [1], Noteikumu projektam nav tieša negatīva ietekme uz principu “Nenodarīt būtisku kaitējumu”, tai skaitā uz šādiem vides mērķiem:
1) klimata pārmaiņu mazināšana;
2) pielāgošanas klimata pārmaiņām;
3) ūdens un jūras resursu ilgtspējīga izmantošana un aizsardzība;
4) aprites ekonomika, tostarp atkritumu rašanās novēršana un pārstrāde;
5) piesārņojuma novēršana un to kontrole gaisā, ūdenī vai zemē;
6) bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana.
Atlases kārtas ietvaros plānotās darbības neizraisīs negatīvu ietekmi un būtisku siltumnīcefekta gāzu emisiju pieaugumu uz pašreizējā klimata un gaidāmā nākotnes klimata radītajām negatīvajām ietekmēm uz pašu pasākumu, cilvēkiem, dabu vai aktīviem (tai skaitā infrastruktūru), kā arī neradīs negatīvu ietekmi uz pielāgošanās klimata pārmaiņām mērķu sasniegšanu. Plānotās darbības iekļauj SEG emisiju samazinājumu, attīrīto notekūdeņu kvalitātes uzlabošanu, kas sekmētu ūdensobjektu ekoloģisko kvalitāti un piesārņojuma mazināšanos.
Horizontālā principa “Nenodarīt būtisku kaitējumu” novērtējumā iekļautā informācija tiks vērtēta, balstoties uz projektu iesniegumu vērtēšanas kritērijiem un to piemērošanas metodikā sniegto skaidrojumu, nodrošinot, ka tiek novērsta vai mazināta Pasākuma ietvaros atbalstāmo darbību ietekme uz vidi.
Projektu iesniedzējiem jānodrošina, ka projektā tiek paredzēts zaļais publiskais iepirkums preču un pakalpojumu grupām, kurām obligāti piemērojams zaļais publiskais iepirkums saskaņā ar MK 2017. gada 20. jūnija noteikumiem Nr. 353 “Prasības zaļajam publiskajam iepirkumam un to piemērošanas kārtība” (turpmāk – MK noteikumi Nr. 353), tādējādi ilgtermiņā mazinot ietekmi uz klimata pārmaiņām, koncentrējoties uz otrreizējo būvmateriālu un materiālu izmantošanu, tāpat priekšroka dodama videi draudzīgākiem materiāliem, kas satur mazāk kaitīgo vielu.
Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvā 2018/851/ES, ar ko groza Direktīvu 2008/98 par atkritumiem noteiktos mērķus, projektu iesniedzējiem kopā ar projekta iesniegumu nepieciešams iesniegt apliecinājumus par to, ka tiks ievērotas MK 2021. gada 26. oktobra noteikumos Nr. 712 “Atkritumu dalītas savākšanas, sagatavošanas atkārtotai izmantošanai, pārstrādes un materiālu reģenerācijas noteikumi” 6. punktā un MK noteikumu Nr. 353 2. pielikumā noteiktās prasības, tostarp, ka nebīstamos būvgružus un ēku nojaukšanas atkritumus, kas būvlaukumā radušies būvniecības laikā, saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju atkārtoti izmanto būvniecības objektā uz vietas (tostarp aizbēršanas darbībām, kurās atkritumus izmanto citu materiālu aizstāšanai) vai tos nodos sagatavošanai atkārtotai izmantošanai, pārstrādei vai reģenerācijai uzņēmumiem, kas saņēmuši atbilstošas piesārņojošās darbības atļaujas.
Ja projekta ietvaros tiek plānots nojaukt ēkas, kurās ir azbestu saturoši materiāli, azbestu saturošie izstrādājumi tiks apstrādāti un transportēti atbilstoši normatīvajiem aktiem par darba aizsardzības prasībām darbā ar azbestu, tajā skaitā nepieļaujot azbesta šķiedru vai putekļu nokļūšanu vidē. Prasība ir pārņemta nacionālajos normatīvajos aktos, uzraudzību saskaņā MK 2011. gada 19. aprīļa noteikumos Nr. 301 "Noteikumi par azbesta un azbesta izstrādājumu ražošanas radīto vides piesārņojumu un azbesta atkritumu apsaimniekošanu" un saskaņā ar MK 2004. gada 12. oktobra noteikumos Nr. 852 "Darba aizsardzības prasības darbā ar azbestu" noteikto veic Valsts vides dienests un Veselības inspekcija.
[1] Pieejams: https://www.anpal.gov.it/documents/552016/1098881/06_EGESIF_21-0025-00_DNSH_expl_note.pdf/23bd2ac2-a422-a570-599e-e976c7eb33d5?t=1634727397571
Ievērojot iepriekš minēto, Programmā tika izveidots Pasākums, lai veicinātu iepriekšējos ES fondu plānošanas periodos veikto investīciju secīgu turpināšanu un vienlaicīgi fokusēšanu uz jauniem, aizvien augstākiem mērķiem ūdenssaimniecības jomā, tādējādi sekmējot Notekūdeņu apsaimniekošanas investīciju plānā 2021. – 2027. gadam identificēto prioritāro rīcību izpildi, kā arī nodrošinātu praktisku NAI atbilstību augstākām notekūdeņu attīrīšanas kvalitātes prasībām. Sekojoši, būtiski ir veicināt ieguldījumus tur, kur tas ir visnepieciešamāk normatīvo aktu prasību izpildei tuvāko 10 – 15 gadu laikā. Attiecīgi Noteikumu projekts paredz, ka Pasākuma atlases kārtas ietvaros ieguldījumi tiek veikti aglomerācijās, kuru CE ir lielāks par 10 000, bet nepārsniedz 100 000 un, lai būtu iespējams atbalstīt pēc iespējas lielāku projektu iesniedzēju skaitu, tiek noteikts, ka vienas aglomerācijas robežās īstenotam projektam minimālais attiecināmo izmaksu apjoms ir 200 000 euro, bet maksimālais ERAF finansējums ir 3 500 000 euro.
Minimālais attiecināmo izmaksu apjoms noteikts, orientējoši balstoties uz pašvaldību attīstības programmu investīciju plānos Noteikumu projekta izstrādes laikā iekļautajiem projektiem, kuros paredzētās darbības atbilstu atlases kārtā atbalstāmajām darbībām, kā arī ņemot vērā to, ka īstenojamo darbību loks ir tehnisks, saistāms ar specializētu iekārtu iegādi un tās var būtiski atšķirties katrai NAI. Atbalstāmās darbības ir iespējams kombinēt savā starpā.
Noteikumu projektā tiek lietots termins “cilvēkekvivalents”. CE izteikto piesārņojuma daudzumu aprēķina, pamatojoties uz maksimālo nedēļas vidējo piesārņojuma daudzumu, kas komunālo NAI nonāk gada laikā. CE viena vienība ir organisko vielu piesārņojuma daudzums, kas atbilst bioķīmiskajam skābekļa patēriņam 60g O2 dienā.
Atlases kārtas ietvaros līdz 2029. gada 31. decembrim sasniedzami Programmas uzraudzības rādītāji:
- iznākuma rādītājs – atbalstīti vismaz 15 uzņēmumi (tai skaitā: mikrouzņēmumi, mazi, vidēji un lieli uzņēmumi);
- rezultāta rādītājs – 713 510 iedzīvotāji, kuriem uzlabota notekūdeņu attīrīšanas kvalitāte un efektivitāte. Ņemot vērā rezultāta rādītāja bāzes vērtību 656 710 iedzīvotāji, īstenojot atlases kārtu, rādītājam no bāzes vērtības jāpalielinās par 56 800 iedzīvotājiem.
Projekta rezultāta rādītāja vērtību aprēķina, izmantojot finansējuma saņēmēja datus par centralizētajai notekūdeņu apsaimniekošanas sistēmai pieslēgto iedzīvotāju skaitu aglomerācijā, kurā īsteno projektu. Papildus aprēķinā izvirzīts nosacījums, ka rezultāta rādītāja vērtība aglomerācijā nepārsniedz konkrētajā aglomerācijā centralizētajai notekūdeņu apsaimniekošanas sistēmai pieslēgto iedzīvotāju skaitu, novēršot rādītāja dubultās uzskaites iespējamību. Rādītāju aprēķina pirms projekta iesnieguma iesniegšanas dienas, bet tā sasniegšanu pārbauda noslēguma maksājuma pieprasījuma iesniegšanas dienā, ņemot vērā demogrāfiskās ietekmes aspektus. Netiek samazināts atbalsta finansējuma apjoms, ja demogrāfisko izmaiņu dēļ, ko apstiprina jaunākie Centrālās statistikas pārvaldes dati [1], aglomerācijā ir samazinājies iedzīvotāju skaits projekta noslēguma maksājuma pieprasīšanas dienā un attiecīgi samazinās arī centralizēto notekūdeņu apsaimniekošanas pakalpojumu saņēmēju skaits. Finansējuma saņēmējs sadarbības iestādei sniedz detalizētu izvērtējumu un pamato iedzīvotāju skaita samazinājuma saistību ar faktisko centralizēto notekūdeņu apsaimniekošanas pakalpojumu saņēmēju skaita samazinājumu. Sasniedzamo rādītāja vērtību aprēķina projektu līmenī.
Projektu ietvaros radīto rādītāju uzturēšana tiks nodrošināta finansējuma saņēmēja budžeta ietvaros. Finansējuma saņēmējs vismaz piecus gadus pēc noslēguma maksājuma veikšanas projektā veiktās investīcijas un radītos pamatlīdzekļus izmanto projektā paredzētajam mērķim, kā arī nodrošina veikto investīciju ilgtspēju un uzturēšanu darba kārtībā.
Kopumā Pasākuma ietvaros plānotais ERAF finansējums ir 74 160 000 euro (tai skaitā elastības finansējuma apmērs 22 600 084 euro). Savukārt Pasākuma pirmās atlases kārtas ietvaros plānotais un pieejamais kopējais finansējums ir ne mazāks kā 79 322 945 euro, tai skaitā ERAF finansējums – 51 559 916 euro un privātais līdzfinansējums – ne mazāks kā 27 763 029 euro.
Atlases kārtas ietvaros ERAF finansējuma atbalsta likme ir līdz 65%. Šāds investīciju atbalsta procentuālais apjoms ir noteikts, lai veicinātu privātā finansējuma piesaisti projektu aktivitātēm un atbalstu varētu saņemtu lielāks skaits potenciālo projektu iesniedzēju.
Pasākuma ietvaros ir paredzēts elastības finansējums, kas var tikt piešķirts pēc Eiropas Komisijas lēmuma par vidusposma pārskatu no 2026. gada 1. janvāra. Pasākumam paredzētais elastības finansējuma ERAF apmērs ir 22 600 084 euro.
Projektu iesniegumu atlase plānota kā atklāts konkurss, kas nodrošina vienlīdzīgas iespējas pretendēt uz atbalstu visiem projektu iesniedzējiem.
[1] https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRD/IRD062/table/tableViewLayout1/
Prasības projekta iesniedzējam
Noteikumu projekts nosaka, ka projekta iesniedzējs, kas pēc projekta iesnieguma apstiprināšanas ir finansējuma saņēmējs, var būt kapitālsabiedrība – sabiedrisko ūdenssaimniecības pakalpojumu sniedzējs. Projekta iesniedzējam ir jābūt noslēgtam pakalpojuma līgumam ar pašvaldību par sabiedrisko ūdenssaimniecības pakalpojumu sniegšanu. Vienas aglomerācijas ar CE 10 000 – 100 000 ietvaros atlases kārtas ietvaros drīkst iesniegt vienu projekta iesniegumu.
Noteikumu projekts paredz, ka projekta iesniegums tiek sagatavots atbilstoši projektu iesniegumu atlases nolikumā noteiktajām prasībām un iesniegts sadarbības iestādē, izmantojot Kohēzijas politikas fondu vadības informācijas sistēmu, tai skaitā apliecinot projekta iesniedzēja un sadarbības partnera (ja projekta īstenošanā tiek piesaistīts sadarbības partneris) interešu konflikta neesamību.
Pasākuma atlases kārtas ietvaros tiek paredzētas darbības:
- NAI jaudas palielināšanai, ja aglomerācijas, kurā tiek veikts projekts, iedzīvotāju skaits ir palielinājies vai centralizētās kanalizācijas sistēmas lietotāju skaits ir palielinājies;
- attīrīto notekūdeņu izvada atjaunošana vai pārbūve, ja tiek pamatota vides piesārņojuma vai tā riska mazināšana;
- NAI attīrīšanas efektivitātes uzlabošana, samazinot vidē novadāmā piesārņojuma apjomu;
- notekūdeņu dūņu atūdeņošanas un apstrādes iekārtu izveide vai to darbības uzlabošana, pamatojot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu.
Projektā atbalstāmās darbības atbilst Notekūdeņu apsaimniekošanas investīciju plānam 2021. – 2027. gadam vai Upju baseinu apsaimniekošanas un Plūdu riska pārvaldības plānam 2021. – 2027. gadam. Projekta iesniegumā ir pamatots, kā projekta darbības atbilst prioritārajam investīciju virzienam Notekūdeņu apsaimniekošanas investīciju plānā 2021. – 2027. gadam vai attīrīto notekūdeņu izvada izbūves gadījumā sniegts pamatojums, kuram no projekta iesniegumā norādītajai aglomerācijai atbilstošajam Upju baseinu apsaimniekošanas un Plūdu riska pārvaldības plānam 2021. – 2027. gadam un tajā izvirzītajiem īstenojamiem pasākumiem atbilst projektā plānotās darbības.
Ar darbībām NAI attīrīšanas efektivitātes uzlabošanai saprotamas tādas darbības, kas nepalielina NAI hidraulisko jaudu, bet nodrošina augstāku notekūdeņu attīrīšanas pakāpi (piemēram, slāpekļa un fosfora attīrīšana). Efektivitātes uzlabošanas darbības neiekļauj NAI ēku energoefektivitātes uzlabošanu.
Pasākuma atlases kārtas ietvaros ir atbalstāmas darbības, kas nodrošina vienlīdzību, iekļaušanu un nediskrimināciju. Projekta iesniegumā iekļaujama vismaz viena vispārīgā horizontālā principa “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana”.
Noteikumu projekts nosaka atbalstāmās darbības un attiecināmās izmaksas. Projekta ietvaros attiecināmās izmaksas ir pakārtotas atbalstāmajām darbībām, t.i., attiecināmas ir izmaksas atbalstāmo darbību īstenošanai (kas pamatā paredzētas kā iekārtu, mehānismu un inženiertehnisko risinājumu iegāde, uzstādīšana), kā arī saistītās nepieciešamās darbības šo procesu nodrošināšanai, projekta iesnieguma sagatavošanas izmaksas (izmaksu un ieguvumu analīzes, SEG emisiju ietaupījuma aprēķina izmaksas), aizvietojamo iekārtu demontāžas izmaksas, projekta komunikācijas un vizuālās identitātes izmaksas, izmaksas horizontālā principa "Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana" nodrošināšanai, piemēram, zīmju valodas tulku, vieglās valodas tulkošanas, reāllaika transkripcijas un subtitru nodrošināšanas pakalpojumu izmaksas, pievienotās vērtības nodokļa izmaksas.
Projektos nav iekļaujamas neattiecināmās izmaksas. Tamdēļ Noteikumu projektā iekļauta prasība, ka ārpus projekta netiek īstenotas darbības, kas tiešā veidā nodrošina projekta mērķa sasniegšanu, lai novērstu gadījumus, kad, piemēram, iekārtu pamatnes būvdarbi tiek īstenoti ārpus projekta un sadarbības iestādei nav iespējams veikt pilnvērtīgu uzraudzību.
Nav attiecināmas tādas izmaksas, kas radušās uz darba līguma pamata, kā arī:
- centralizētās kanalizācijas tīklu sistēmas pārbūve vai atjaunošana;
- zemes vai būves iegāde;
- izmaksas par būvēm, kas pirms projekta iesnieguma iesniegšanas ir pieņemtas ekspluatācijā, vai izmaksas par precēm, par kurām pirms projekta iesnieguma iesniegšanas ir parakstīti preču nodošanas un pieņemšanas akti;
- lietotu iekārtu iegāde;
- izmaksas par publicitātes nodrošināšanas darbībām, kas veiktas papildus obligātajām publicitātes prasībām, ko nosaka normatīvie akti par ES fondu līdzfinansēto projektu publicitātes un vizuālās identitātes prasību nodrošināšanu;
- jebkāda veida pārvietojamās tehnikas un transportlīdzekļu iegādes izmaksas;
- esošo tehnoloģisko iekārtu atjaunošanai paredzēto ieguldījumu izmaksas;
- jebkādas būvdarbu, tai skaitā teritorijas labiekārtošanas izmaksas NAI un ar to saistītajā infrastruktūrā, kas tiešā veidā nav saistītas ar atbalstāmo iekārtu ierīkošanu, izbūvi un uzstādīšanu;
- nodokļi un nodevu maksājumi, izņemot pievienotās vērtības nodokļa izmaksas, ja tās nav atgūstamas atbilstoši nodokļu politiku reglamentējošos normatīvajos aktos noteiktajam;
- projekta izmaksas, kas nav tieši saistītas ar projekta ietvaros veiktajām darbībām, nav izmērāmas, samērīgas, pamatotas ar izdevumus apliecinošiem dokumentiem, un nav ievēroti saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principi.
Ja atlases kārtas ietvaros nepieciešams veikt iepirkumu, finansējuma saņēmējs izvērtē iespējas veikt sociāli atbildīgu publisko iepirkumu saskaņā ar Iepirkumu uzraudzības biroja sagatavoto informāciju par Sociāli atbildīgu publisko iepirkumu, kā arī Latvijas Sociālās uzņēmējdarbības asociācijas izstrādātajām “Vadlīnijām sociāli atbildīga publiskā iepirkuma īstenošanai”, ievērojot godīgas konkurences principu, nodrošinot konsultēšanos ar tirgus dalībniekiem caurskatāmā un atklātā veidā, — balstoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem. Sociāli atbildīga publiskā iepirkuma galvenie mērķi ir vairot nodarbinātības iespējas, veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, sociālo iekļaušanu, sabiedrisku pakalpojumu un ēku pieejamību, plašam lietotāju lokam paredzētu pakalpojumu un produktu izstrādi, ētisku tirdzniecību, kā arī paplašināt sociālo standartu ievērošanu. Finansējuma saņēmējs var veikt arī inovatīvu iepirkumu.
Izmaksas ir attiecināmas no projekta iesnieguma iesniegšanas sadarbības iestādē dienas, izņemot projekta pamatojošās dokumentācijas sagatavošanas izmaksas, kas ir attiecināmas, ja tās veiktas pēc 2021. gada 1. janvāra un, ja projekta pamatojošās dokumentācijas sagatavošanas izmaksas sākotnēji tiek segtas no projekta iesniedzēja līdzekļiem, tai skaitā nodrošinot, ka izmaksas nav tikušas finansētas no citiem finanšu instrumentiem, tai skaitā no ES vai ārvalstu finanšu palīdzības līdzekļiem. Projekta iesniegumā neiekļauj un finansējumu nepiešķir pabeigtām darbībām. Projekta iesnieguma sagatavošanas un veidnes aizpildīšanas Kohēzijas politikas vadības un informācijas sistēmā izmaksas nav uzskatāmas par projekta pamatojošo dokumentāciju un nav attiecināmas.
Noteikumu projektā izmaksām, kas saistītas ar pamatojošās dokumentācijas izstrādi, ir noteikts procentuāls ierobežojums, lai nodrošinātu, ka Pasākuma ietvaros, kurā ir ierobežots pieejamais finansējums, investīcijas tiktu koncentrētas uz Pasākuma pamatmērķa – notekūdeņu attīrīšanas kvalitātes uzlabošanas praktisku realizāciju.
Noteikumu projekta izstrādē tika vērtēta vienkāršoto izmaksu piemērošana, taču Noteikumu projekts neparedz vienkāršoto izmaksu piemērošanu attiecināmo izmaksu pozīcijām, ņemot vērā atlases kārtas ietvaros paredzēto izmaksu dažādību, nepieciešamie ieguldījumi un to apjomi konkrētā aglomerācijā un līdz ar to arī projektā var būtiski atšķirties atbilstoši katra sabiedrisko ūdenssaimniecības pakalpojumu sniedzēja NAI tehniskajam stāvoklim, jaudai, nepieciešamajiem uzlabojumiem, tehnoloģiskajām iespējām un šķēršļiem. Jāņem vērā, ka vienkāršoto izmaksu piemērošana nebūtu efektīva no administratīvā viedokļa, jo nav pieejamu datu no iepriekšējā plānošanas perioda par līdzvērtīgas aktivitātes ietvaros veiktiem iekārtu iepirkumiem, jo 2014. – 2020. gada plānošanas periodā uzsvars ūdenssaimniecības jomas investīcijās tika likts uz centralizētās kanalizācijas sistēmas tīklu paplašināšanu un iedzīvotāju pieslēgšanu tai. Tāpat laika gaitā, uzkrājot datus par notekūdeņu attīrīšanai nepieciešamo iekārtu izmaksām, tiks atkārtoti izvērtēta iespēja piemērot vienkāršotās izmaksas Pasākuma ietvaros.
Noteikumu projekts paredz, ka attiecināmi ir arī neparedzētie izdevumi līdz piecu procentu apmērā no projekta kopējām attiecināmajām izmaksām. Vienlaikus tāpat kā līdzšinējā praksē, neparedzēto izmaksu faktiskai izmantošanai finansējuma saņēmējs sadarbības iestādē iesniegs pamatojumu, kuru sadarbības iestāde detalizēti izvērtēs.
Projekta īstenošanas nosacījumi
Noteikumu projektā noteikti projekta īstenošanas nosacījumi, tostarp projekta īstenošanas termiņš un komunikācijas un vizuālās identitātes pasākumu nodrošināšanas nosacījumi.
Projekta īstenošanas vieta ir NAI teritorija, kā arī darbības var veikt teritorijā, kas funkcionāli ir saistīta ar NAI – piemēram, NAI piegulošajā zemesgabalā, kurā tiek veiktas notekūdeņu dūņu apstrādes darbības. Darbības ir iespējams veikt zemesgabalos, uz kuriem ir nodibināts apgrūtinājums par labu finansējuma saņēmējam (tikai gadījumā, ja nepieciešama attīrīto notekūdeņu izvada izbūve), kā arī zemesgabalos, kas atrodas NAI piegulošajā zemesgabalā vai zemesgabalā, kurš robežojas ar piegulošo zemesgabalu. Nav atbalstāmas darbības zemesgabalos, kas neatrodas iepriekš minētajās teritorijās un kuros esošās infrastruktūras funkcijas ir nodrošināt notekūdeņu savākšanu (t.sk. novadīšanu līdz NAI) aglomerācijā.
Demarkācija ar Programmas 2.1.1. specifiskā atbalsta mērķa “Energoefektivitātes veicināšana un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana” 2.1.1.6. pasākumu “Pašvaldību ēku energoefektivitātes paaugstināšana” (turpmāk – 2.1.1.6. pasākums) tiks nodrošināta, ņemot vērā, ka Pasākuma atlases kārtā netiks atbalstītas NAI ēku energoefektivitātes paaugstināšanas darbības un atjaunīgos energoresursus izmantojošu iekārtu uzstādīšana, kas paredzēta 2.1.1.6. pasākumā.
Demarkācija ar Programmas 2.2.2. specifiskā atbalsta mērķa “Pārejas uz aprites ekonomiku veicināšana” 2.2.2.3. pasākumu “Notekūdeņu dūņu pārstrāde” (turpmāk – 2.2.2.3. pasākums) tiks nodrošināta, ņemot vērā to, ka 2.2.2.3. pasākumā tiks atbalstītas notekūdeņu dūņu pārstrādes iekārtu izveides vai atjaunošanas darbības, bet Pasākuma atlases kārtā paredzēts atbalsts tikai notekūdeņu dūņu apstrādes iekārtām.
Noteikumu projektā tiek paredzēts, ka sadarbības iestāde var piešķirt finansējuma saņēmējam avansu līdz 50% no projektam piešķirtā ERAF finansējuma pēc civiltiesiskā līguma par projekta īstenošanu noslēgšanas, ievērojot, ka avansu var izmaksāt vairākos maksājumos un avansa un starpposma maksājumu kopsumma nepārsniedz 90% no projektam piešķirtā ERAF finansējuma. Šāds piešķiramā avansa apmērs noteikts kā optimālākais variants, kas nepieciešams projektu īstenošanai, lai tiktu nodrošināta naudas plūsma projektā iekļauto darbību ieviešanai, ņemot vērā, ka projektu iesniedzēji ir pašvaldības kapitālsabiedrības, kurām ir ierobežotas budžeta iespējas ES fondu projektu priekšfinansēšanai, kā arī ņemot vērā, ka nepieciešams veicināt investīciju nonākšanu tautsaimniecībā un nodrošināt n+3 principa izpildi. Vienlaikus projektu iesniedzējiem tiek noteikta prasība reizē ar avansa pieprasījumu iesniegt pamatojumu par spēju avansu izlietot sešu mēnešu laikā saimnieciskā gada ietvaros. Avansa izlietošanas termiņš noteikts, ņemot vērā plānoto atlases laika grafiku un to, ka infrastruktūras būvniecība ir cieši saistīta ar sezonalitāti - ziemas sezonā ir ierobežota būvdarbu veikšana ārtelpā, kad aktīvi būvdarbi nenotiek, tāpēc nepieciešams plānot ilgāku laiku avansa izlietošanai, iekļaujot arī aktīvās būvdarbu sezonas mēnešus, tādējādi veicinot ikgadējo budžeta izpildi.
Avanss finansējuma saņēmējam tiks izmaksāts tikai tad, ja norādītajā termiņā ir iespējams to apgūt, piemēram, projekta iesniedzējam ir pabeigts būvdarbu iepirkums (vai iepirkumu komisija ir pieņēmusi lēmumu par iepirkuma uzvarētāju) vai noslēgts būvdarbu līgums, pakalpojumu līgums un citos gadījumos atbilstoši sadarbības iestādes noteiktajām iekšējās kārtības procedūrām.
Finansējuma saņēmējs, kas ir kapitālsabiedrība, avansa pieprasījumu sagatavo tādā kārtībā un apjomā, lai tas atbilst šī Noteikumu projekta 36. punkta nosacījumiem. Minētais nosacījums tiks kontrolēts pašvaldības kapitālsabiedrības civiltiesiskā līguma par projekta īstenošanu ietvaros, un ir nepieciešams, ņemot vērā konstatēto, ka saimnieciskā gada ietvaros gada noslēgumā veidojas apjomīgi atlikumi pieprasītajos avansa apjomos, kas netiek iztērēti iepriekš solītajā apjomā un termiņos. Minētais nosacījums attiecībā uz avansa pieprasījuma piesaisti saimnieciskajam gadam nepieciešams, lai jau preventīvi veidotu finanšu izlietojumu disciplinējošus pasākumus.
Noteikumu projekts paredz, ka finansējuma nodrošina interešu konflikta neesamību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulas (ES, Euratom) Nr. 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 61. panta, kā arī publiskos iepirkumus regulējošo normatīvo aktu prasībām.
Finansējuma saņēmējs izstrādā nosacījumus, kā tas pārliecinās par interešu konflikta, krāpšanas un korupcijas risku neesamību, tostarp identificē apstākļus, kuri izraisa vai var izraisīt interešu konfliktu un krāpšanas un korupcijas riskus, kas rada apdraudējumu vai kaitējumu projekta īstenošanā, nosaka veicamos pasākumus un izstrādā darbības plānu interešu konflikta un krāpšanas un korupcijas risku preventīvai novēršanai un gadījumiem, kad interešu konflikts, krāpšana vai korupcija ir atklāta.
Projekta dzīves cikls ir atbilstošs Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai 65. pantā noteiktajam, t.sk. finansējuma saņēmējs ievēro 65. panta pirmās daļas b) un c) apakšpunktā minētās prasības, pretējā gadījumā veic saņemtā finansējuma atmaksāšanu 65. panta pirmajā daļā noteiktajā kārtībā.
Citi
Pasākuma atlases kārtā iekļauti horizontālā principa “Klimatdrošināšana” specifiskie atbilstības kritēriji, paredzot projekta iesniegumā vērtēt klimatiskās ietekmes faktorus, lai tiktu veidota tāda infrastruktūra, kas ir noturīga pret šo faktoru izpausmi un veikt siltumnīcefekta gāzu ietaupījuma aprēķinu, ja tiek veidota notekūdeņu dūņu apstrādes infrastruktūra, ņemot vērā, ka atlases kārtai ir tieša ietekme uz šo horizontālo principu. Pasākuma atlases kārtai ir netieša ietekme uz horizontālo principu “Energoefektivitāte pirmajā vietā” (attiecīgi ir noteikts specifiskais atbilstības kritērijs, ka projektā ir iekļautas darbības (ja attiecināms), kas paredz enerģijas ietaupījumu vai pasākumus, kas kopumā vai daļēji ir aizstājami ar izmaksefektīviem, tehniski, ekonomiski un videi nekaitīgiem alternatīviem pasākumiem, un vienlīdz efektīvi nodrošina attiecīgo mērķu sasniegšanu), taču nav ietekmes uz horizontālo principu “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana”.
Atbilstoši Eiropas Komisijas paskaidrojuma rakstam par principa “Nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu kohēzijas politikā (2021. gada 27. septembris) [1], Noteikumu projektam nav tieša negatīva ietekme uz principu “Nenodarīt būtisku kaitējumu”, tai skaitā uz šādiem vides mērķiem:
1) klimata pārmaiņu mazināšana;
2) pielāgošanas klimata pārmaiņām;
3) ūdens un jūras resursu ilgtspējīga izmantošana un aizsardzība;
4) aprites ekonomika, tostarp atkritumu rašanās novēršana un pārstrāde;
5) piesārņojuma novēršana un to kontrole gaisā, ūdenī vai zemē;
6) bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana.
Atlases kārtas ietvaros plānotās darbības neizraisīs negatīvu ietekmi un būtisku siltumnīcefekta gāzu emisiju pieaugumu uz pašreizējā klimata un gaidāmā nākotnes klimata radītajām negatīvajām ietekmēm uz pašu pasākumu, cilvēkiem, dabu vai aktīviem (tai skaitā infrastruktūru), kā arī neradīs negatīvu ietekmi uz pielāgošanās klimata pārmaiņām mērķu sasniegšanu. Plānotās darbības iekļauj SEG emisiju samazinājumu, attīrīto notekūdeņu kvalitātes uzlabošanu, kas sekmētu ūdensobjektu ekoloģisko kvalitāti un piesārņojuma mazināšanos.
Horizontālā principa “Nenodarīt būtisku kaitējumu” novērtējumā iekļautā informācija tiks vērtēta, balstoties uz projektu iesniegumu vērtēšanas kritērijiem un to piemērošanas metodikā sniegto skaidrojumu, nodrošinot, ka tiek novērsta vai mazināta Pasākuma ietvaros atbalstāmo darbību ietekme uz vidi.
Projektu iesniedzējiem jānodrošina, ka projektā tiek paredzēts zaļais publiskais iepirkums preču un pakalpojumu grupām, kurām obligāti piemērojams zaļais publiskais iepirkums saskaņā ar MK 2017. gada 20. jūnija noteikumiem Nr. 353 “Prasības zaļajam publiskajam iepirkumam un to piemērošanas kārtība” (turpmāk – MK noteikumi Nr. 353), tādējādi ilgtermiņā mazinot ietekmi uz klimata pārmaiņām, koncentrējoties uz otrreizējo būvmateriālu un materiālu izmantošanu, tāpat priekšroka dodama videi draudzīgākiem materiāliem, kas satur mazāk kaitīgo vielu.
Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvā 2018/851/ES, ar ko groza Direktīvu 2008/98 par atkritumiem noteiktos mērķus, projektu iesniedzējiem kopā ar projekta iesniegumu nepieciešams iesniegt apliecinājumus par to, ka tiks ievērotas MK 2021. gada 26. oktobra noteikumos Nr. 712 “Atkritumu dalītas savākšanas, sagatavošanas atkārtotai izmantošanai, pārstrādes un materiālu reģenerācijas noteikumi” 6. punktā un MK noteikumu Nr. 353 2. pielikumā noteiktās prasības, tostarp, ka nebīstamos būvgružus un ēku nojaukšanas atkritumus, kas būvlaukumā radušies būvniecības laikā, saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju atkārtoti izmanto būvniecības objektā uz vietas (tostarp aizbēršanas darbībām, kurās atkritumus izmanto citu materiālu aizstāšanai) vai tos nodos sagatavošanai atkārtotai izmantošanai, pārstrādei vai reģenerācijai uzņēmumiem, kas saņēmuši atbilstošas piesārņojošās darbības atļaujas.
Ja projekta ietvaros tiek plānots nojaukt ēkas, kurās ir azbestu saturoši materiāli, azbestu saturošie izstrādājumi tiks apstrādāti un transportēti atbilstoši normatīvajiem aktiem par darba aizsardzības prasībām darbā ar azbestu, tajā skaitā nepieļaujot azbesta šķiedru vai putekļu nokļūšanu vidē. Prasība ir pārņemta nacionālajos normatīvajos aktos, uzraudzību saskaņā MK 2011. gada 19. aprīļa noteikumos Nr. 301 "Noteikumi par azbesta un azbesta izstrādājumu ražošanas radīto vides piesārņojumu un azbesta atkritumu apsaimniekošanu" un saskaņā ar MK 2004. gada 12. oktobra noteikumos Nr. 852 "Darba aizsardzības prasības darbā ar azbestu" noteikto veic Valsts vides dienests un Veselības inspekcija.
[1] Pieejams: https://www.anpal.gov.it/documents/552016/1098881/06_EGESIF_21-0025-00_DNSH_expl_note.pdf/23bd2ac2-a422-a570-599e-e976c7eb33d5?t=1634727397571
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Nē
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Jā
Apraksts
Projekta iesniedzējam tiks izvirzīta prasība veikt izmaksu un ieguvumu analīzi, ievērojot prasības, ka projekta ekonomiskā ienesīguma normai ir jābūt lielākai par sociāla diskonta likmi; projekta ekonomiskā neto pašreizējā vērtība ir lielāka par nulli. Aprēķinos jāņem vērā, ka projekta dzīves cikls ir 30 gadi.
Izpildot izmaksu un ieguvumu analīzes prasības, projektam jāspēj uzrādīt spēju ģenerēt ienākumus, kuri ir lielāki par gaidāmajām izmaksām un riskiem. Tātad projekts varētu palielināt kopējo ekonomikas labklājību vai iegūt pozitīvus sociālos efektus. Līdz ar to tiktu nodrošināts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem.
Izpildot izmaksu un ieguvumu analīzes prasības, projektam jāspēj uzrādīt spēju ģenerēt ienākumus, kuri ir lielāki par gaidāmajām izmaksām un riskiem. Tātad projekts varētu palielināt kopējo ekonomikas labklājību vai iegūt pozitīvus sociālos efektus. Līdz ar to tiktu nodrošināts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem.
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
Nosaukums
-
Apraksts
Notekūdeņu apsaimniekošanas investīciju plāna 2021. – 2027. gadam sagatavošanā tika veiktas aptaujas ar ūdenssaimniecības uzņēmumu pārstāvjiem, aizpildot anketas, tika veikti nepieciešamo investīciju aprēķini, investīciju virzienu analīze, kas uzskatāmi par pamatojumu Noteikumu projekta izstrādei un ES fondu atbalsta plānošanai notekūdeņu apsaimniekošanas jomā.
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Fiziskās personas
JāIetekmes apraksts
Īstenojot projektus, aglomerāciju ar CE no 10 000 līdz 100 000 iedzīvotājiem tiks uzlabota notekūdeņu attīrīšanas efektivitāte, tādējādi tiks paaugstināta attīrīto notekūdeņu kvalitāte, kas attiecīgi ietekmē kopējo apkārtējās vides kvalitāti.
Juridiskās personas
- Sabiedrisko ūdenssaimniecības pakalpojumu sniedzēji
- Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija
Ietekmes apraksts
Sabiedrisko ūdenssaimniecības pakalpojumu sniedzēji pildīs finansējuma saņēmēja funkcijas. Īstenojot projektus, ir jāņem vērā Noteikumu projektā noteiktais pieejamais ERAF finansējums, kritēriji projekta iesniegšanai un projektā sasniedzamās rādītāju vērtības. VARAM pildīs atbildīgās iestādes funkcijas.
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.2.1. uz makroekonomisko vidi:
Nē2.2.2. uz nozaru konkurētspēju:
Nē2.2.3. uz uzņēmējdarbības vidi:
Jā
Ietekmes apraksts
Piemēram, atlases kārtā atbalstāmo darbību īstenošanai būs nepieciešamas specifiskas notekūdeņu attīrīšanai paredzētas iekārtas un to detaļas, kas ietekmēs uzņēmējdarbības vidi, proti, tirgū veidosies pieprasījums pēc tehniskajiem un tehnoloģiskajiem risinājumiem šādu iekārtu piegādei.
2.2.4. uz mazajiem un vidējiem uzņēmējiem:
Jā
Ietekmes apraksts
Pozitīvi tiks ietekmēti mazie un vidējie uzņēmumi, kas nodarbojas ar specifisku notekūdeņu attīrīšanai paredzētu iekārtu vai to daļu projektēšanu, ražošanu, piegādi, uzstādīšanu, apkopi un uzturēšanu.
Vienlaikus var tikt radīti arī jauni tehnoloģiskie risinājumi vai uzlaboti esošie notekūdeņu attīrīšanas risinājumi, ko būs iespējams izmantot arī citiem sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem ūdenssaimniecības jomā vai juridiskajām personām, kam jāsamazina vidē nonākošā piesārņojuma daudzums.
Vienlaikus var tikt radīti arī jauni tehnoloģiskie risinājumi vai uzlaboti esošie notekūdeņu attīrīšanas risinājumi, ko būs iespējams izmantot arī citiem sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem ūdenssaimniecības jomā vai juridiskajām personām, kam jāsamazina vidē nonākošā piesārņojuma daudzums.
2.2.5. uz konkurenci:
Jā
Ietekmes apraksts
Noteikumu projekts paredz vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem atlases kārtas projektu iesniedzējiem.
2.2.6. uz nodarbinātību:
Jā
Ietekmes apraksts
Ieguldījumi notekūdeņu attīrīšanas jomā sniegs pozitīvu ietekmi uz nepieciešamo iekārtu projektēšanas, ražošanas, piegādes, uzstādīšanas, apkalpošanas, remontdarbu veikšanas u.c. nozaru nodarbinātajiem, t.sk. paša sabiedriskā pakalpojuma sniedzēja darbiniekiem – projekta īstenošanā izveidoto infrastruktūru būs nepieciešams apkalpot, veikt ikdienas darbības uzraudzību u.tml.
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Rādītājs
2024
saskaņā ar valsts budžetu kārtējam gadam
izmaiņas kārtējā gadā, salīdzinot ar valsts budžetu kārtējam gadam
Turpmākie trīs gadi (euro)
2025
2026
2027
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
1
2
3
4
5
6
7
8
1. Budžeta ieņēmumi
0
0
0
2 123 060
0
8 456 823
8 931 284
1.1. valsts pamatbudžets, tai skaitā ieņēmumi no maksas pakalpojumiem un citi pašu ieņēmumi
0
0
0
2 123 060
0
8 456 823
8 931 284
1.2. valsts speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
1.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
2. Budžeta izdevumi
0
0
0
0
0
0
0
2.1. valsts pamatbudžets
0
0
0
0
0
0
0
2.2. valsts speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
2.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
3. Finansiālā ietekme
0
0
0
2 123 060
0
8 456 823
8 931 284
3.1. valsts pamatbudžets
0
0
0
2 123 060
0
8 456 823
8 931 284
3.2. speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
3.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
4. Finanšu līdzekļi papildu izdevumu finansēšanai (kompensējošu izdevumu palielinājumu norāda ar "-" zīmi)
0
0
0
0
0
0
0
5. Precizēta finansiālā ietekme
0
2 123 060
8 456 823
8 931 284
5.1. valsts pamatbudžets
0
0
0
0
5.2. speciālais budžets
0
0
0
0
5.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
6. Detalizēts ieņēmumu un izdevumu aprēķins (ja nepieciešams, detalizētu ieņēmumu un izdevumu aprēķinu var pievienot anotācijas (ex-ante) pielikumā)
Turpmākajos gados projekta darbības un finansējums tiks plānots saskaņā ar plānoto laika grafiku, taču tas var mainīties atbilstoši faktiskajai situācijai.
Attiecībā uz atlases kārtu kopējo valsts budžeta ieņēmumu summu veido atlases kārtas ERAF finansējums 51 559 916 euro apmērā.
Turpmākajos trīs gados kopējo valsts budžeta ieņēmumu summu veido atlases kārtas ERAF finansējums maksimāli 19 511 167 euro apmērā.
Kopējo valsts budžeta izdevumu summu veido plānotais kopējais projektu attiecināmo izmaksu finansējums, netiek plānota nacionālā līdzfinansējuma 27 763 029 euro ietekme, jo to segs finansējuma saņēmēji no saviem privātajiem līdzekļiem.
VARAM plānotās attiecīgās izdevumu proporcijas dalījumā pa gadiem (atlases kārtas ietvaros) indikatīvi ir šādas:
2024. gadā: 0%, ņemot vērā projektu iesniegumu sagatavošanas, iesniegšanas, vērtēšanas un civiltiesiskā līguma par projekta īstenošanu noslēgšanas laiku
2025. gadā: 4.12% jeb 2 123 060 euro (51 559 916 / 100 * 4.12)
2026. gadā: 16.40% jeb 8 456 823 euro (51 559 916 / 100 * 16.40)
2027. gadā: 17.32% jeb 8 931 284 euro (51 559 916 / 100 * 17.32)
2028. gadā: 17.81% jeb 9 180 513 euro (51 559 916 / 100 * 17.81)
2029. gadā: 29.95% jeb 15 443 518 euro (51 559 916 / 100 * 29.95)
2030. gadā: 14.40% jeb 7 424 719 euro (51 559 916 / 100 * 14.40)
Finansiālā ietekme uz valsts pamatbudžetu:
2024. gadā: 0
2025. gadā: 2 123 060 – 2 123 060 = 0 (valsts pamatbudžets)
2026. gadā: 8 456 823 – 8 456 823 = 0 (valsts pamatbudžets)
2027. gadā: 8 931 284 – 8 931 284 = 0 (valsts pamatbudžets)
2028. gadā: 9 180 513 – 9 180 513 = 0 (valsts pamatbudžets)
2029. gadā: 15 443 518 – 15 443 518 = 0 (valsts pamatbudžets)
2030. gadā: 7 424 719 – 7 424 719 = 0 (valsts pamatbudžets)
Attiecībā uz Pasākuma otro atlases kārtu, kas plānota par elastības finansējumu (plānotais ERAF finansējums = 22 600 084 euro), izdevumu proporcijas indikatīvi pa gadiem plānotas šādi:
2027. gadā: 10% jeb 2 260 008 euro (22 600 084 / 100 * 10)
2028. gadā: 30% jeb 6 780 025 euro (22 600 084 / 100 * 30)
2029. gadā: 50% jeb 11 300 042 euro (22 600 084 / 100 * 50)
2030. gadā: 10% jeb 2 260 008 euro (22 600 084 / 100 * 10)
Finansiālā ietekme uz valsts pamatbudžetu:
2027. gadā: 2 260 008 – 2 260 008 = 0
2028. gadā: 6 780 025 – 6 780 025 = 0
2029. gadā: 11 300 042 – 11 300 042 = 0
2030. gadā: 2 260 008 – 2 260 008 = 0
Attiecībā uz atlases kārtu kopējo valsts budžeta ieņēmumu summu veido atlases kārtas ERAF finansējums 51 559 916 euro apmērā.
Turpmākajos trīs gados kopējo valsts budžeta ieņēmumu summu veido atlases kārtas ERAF finansējums maksimāli 19 511 167 euro apmērā.
Kopējo valsts budžeta izdevumu summu veido plānotais kopējais projektu attiecināmo izmaksu finansējums, netiek plānota nacionālā līdzfinansējuma 27 763 029 euro ietekme, jo to segs finansējuma saņēmēji no saviem privātajiem līdzekļiem.
VARAM plānotās attiecīgās izdevumu proporcijas dalījumā pa gadiem (atlases kārtas ietvaros) indikatīvi ir šādas:
2024. gadā: 0%, ņemot vērā projektu iesniegumu sagatavošanas, iesniegšanas, vērtēšanas un civiltiesiskā līguma par projekta īstenošanu noslēgšanas laiku
2025. gadā: 4.12% jeb 2 123 060 euro (51 559 916 / 100 * 4.12)
2026. gadā: 16.40% jeb 8 456 823 euro (51 559 916 / 100 * 16.40)
2027. gadā: 17.32% jeb 8 931 284 euro (51 559 916 / 100 * 17.32)
2028. gadā: 17.81% jeb 9 180 513 euro (51 559 916 / 100 * 17.81)
2029. gadā: 29.95% jeb 15 443 518 euro (51 559 916 / 100 * 29.95)
2030. gadā: 14.40% jeb 7 424 719 euro (51 559 916 / 100 * 14.40)
Finansiālā ietekme uz valsts pamatbudžetu:
2024. gadā: 0
2025. gadā: 2 123 060 – 2 123 060 = 0 (valsts pamatbudžets)
2026. gadā: 8 456 823 – 8 456 823 = 0 (valsts pamatbudžets)
2027. gadā: 8 931 284 – 8 931 284 = 0 (valsts pamatbudžets)
2028. gadā: 9 180 513 – 9 180 513 = 0 (valsts pamatbudžets)
2029. gadā: 15 443 518 – 15 443 518 = 0 (valsts pamatbudžets)
2030. gadā: 7 424 719 – 7 424 719 = 0 (valsts pamatbudžets)
Attiecībā uz Pasākuma otro atlases kārtu, kas plānota par elastības finansējumu (plānotais ERAF finansējums = 22 600 084 euro), izdevumu proporcijas indikatīvi pa gadiem plānotas šādi:
2027. gadā: 10% jeb 2 260 008 euro (22 600 084 / 100 * 10)
2028. gadā: 30% jeb 6 780 025 euro (22 600 084 / 100 * 30)
2029. gadā: 50% jeb 11 300 042 euro (22 600 084 / 100 * 50)
2030. gadā: 10% jeb 2 260 008 euro (22 600 084 / 100 * 10)
Finansiālā ietekme uz valsts pamatbudžetu:
2027. gadā: 2 260 008 – 2 260 008 = 0
2028. gadā: 6 780 025 – 6 780 025 = 0
2029. gadā: 11 300 042 – 11 300 042 = 0
2030. gadā: 2 260 008 – 2 260 008 = 0
6.1. detalizēts ieņēmumu aprēķins
-
6.2. detalizēts izdevumu aprēķins
-
7. Amata vietu skaita izmaiņas (palielinājuma gadījumā: izvērsts pamatojums, izvērtējums par esošo resursu pārskatīšanas iespējām, t.sk. vakanto štata vietu, ilgstošo vakanču izmantošanu u.c.)
Noteikumu projekts ietekmē amata vietu skaitu, t.i., plānojot projekta īstenošanu, tiks izvērtēta esošo cilvēkresursu kapacitāte, nepieciešamības gadījumā piesaistot personālu uz darba līguma pamata vai nodrošinot projekta pasākumu īstenošanu ārpakalpojuma ietvaros.
Cita informācija
Finansējums projektu īstenošanai attiecībā uz ERAF līdzfinansējuma nodrošināšanu tiks pieprasīts no valsts budžeta 74. resora “Gadskārtējā valsts budžeta izpildes procesā pārdalāmais finansējums” programmas 80.00.00 “Nesadalītais finansējums Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošanai”.
Pēc projektu īstenošanas finansējums infrastruktūras uzturēšanai finansējuma saņēmējam būs jāsedz no saviem līdzekļiem, finansējuma saņēmējs izvērtē spēju izdevumus segt, projekta iesniegumam pievieno izmaksu un ieguvumu analīzi.
Noteikumu projekts paredz, ka projekta īstenošanas laikā var veidoties neparedzēti izdevumi, kas ir attiecināmi līdz 5% apmērā no projekta kopējām attiecināmajām izmaksām.
Pēc projektu īstenošanas finansējums infrastruktūras uzturēšanai finansējuma saņēmējam būs jāsedz no saviem līdzekļiem, finansējuma saņēmējs izvērtē spēju izdevumus segt, projekta iesniegumam pievieno izmaksu un ieguvumu analīzi.
Noteikumu projekts paredz, ka projekta īstenošanas laikā var veidoties neparedzēti izdevumi, kas ir attiecināmi līdz 5% apmērā no projekta kopējām attiecināmajām izmaksām.
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
4.2. Cita informācija
-
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
5.1. Saistības pret Eiropas Savienību
Vai ir attiecināms?
Jā
ES tiesību akta CELEX numurs
32021R1060
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai
Apraksts
-
ES tiesību akta CELEX numurs
32014R0651
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regula (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu
Apraksts
-
ES tiesību akta CELEX numurs
32018R1046
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012
Apraksts
-
5.2. Citas starptautiskās saistības
Vai ir attiecināms?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
5.4. 1. tabula. Tiesību akta projekta atbilstība ES tiesību aktiem
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
47. pants
Noteikumu projekta 27.6. un 35.6. apakšpunkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
50. pants
Noteikumu projekta 27.6. un 35.6. apakšpunkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
Noteikumu projekts šo jomu neskar.
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
Noteikumu projekts šo jomu neskar.
Cita informācija
Nav.
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regula (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
2. panta 18. punkts
Noteikumu projekta 18. punkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
Noteikumu projekts šo jomu neskar.
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
Noteikumu projekts šo jomu neskar.
Cita informācija
Nav.
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
61. pants
Noteikumu projekta 35.3. apakšpunkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
Noteikumu projekts šo jomu neskar.
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
Noteikumu projekts šo jomu neskar.
Cita informācija
Nav.
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Nē
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
JāNevalstiskās organizācijas
JāCits
-6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
Veids
Publiskā apspriešana
Saite uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem
-
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
Sabiedrības līdzdalības procesa nodrošināšanai tiesību akts tiks publicēts TAP portālā un saņemtie viedokļi tiks apkopoti.
6.4. Cita informācija
Atlases kārtas projektu iesniegumu vērtēšanas kritēriji ir iesniegti izskatīšanai Eiropas Savienības fondu 2021. - 2027. gada plānošanas perioda Uzraudzības komitejas apakškomitejā un apstiprināšanai Uzraudzības komitejā, kuras sastāvā ir iekļauti arī sadarbības, sociālie, nevalstiskā sektora un reģionālie partneri.
Noteikumu projektu izstrādā Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija, tas tiks saskaņots ar Finanšu ministriju, Tieslietu ministriju, Labklājības ministriju, Ekonomikas ministriju, Klimata un enerģētikas ministriju un citām institūcijām (ja nepieciešams) atbilstoši MK 2021. gada 7. septembra noteikumos Nr. 606 “Ministru kabineta kārtības rullis” noteiktajai kārtībai.
Noteikumu projektu izstrādā Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija, tas tiks saskaņots ar Finanšu ministriju, Tieslietu ministriju, Labklājības ministriju, Ekonomikas ministriju, Klimata un enerģētikas ministriju un citām institūcijām (ja nepieciešams) atbilstoši MK 2021. gada 7. septembra noteikumos Nr. 606 “Ministru kabineta kārtības rullis” noteiktajai kārtībai.
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
Institūcijas
- Viedās administrācijas un reģionālās attīstības ministrija
- Centrālā finanšu un līgumu aģentūra
7.2. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.3. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.4. Projekta izpildes ietekme uz pārvaldes funkcijām un institucionālo struktūru
Ietekme
Jā/Nē
Skaidrojums
1. Tiks veidota jauna institūcija
Nē
-
2. Tiks likvidēta institūcija
Nē
-
3. Tiks veikta esošās institūcijas reorganizācija
Nē
-
4. Institūcijas funkcijas un uzdevumi tiks mainīti (paplašināti vai sašaurināti)
Nē
-
5. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu efektivizācija
Nē
-
6. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu digitalizācija
Nē
-
7. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu optimizācija
Nē
-
8. Cita informācija
Nē
-
7.5. Cita informācija
-
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Atlases kārta labvēlīgi ietekmēs publisko pakalpojumu attīstību, jo tās ietvaros tiks uzlabota sabiedriskā pakalpojuma – notekūdeņu attīrīšanas process, kvalitāte un, ja nepieciešams, arī jauda. Atlases kārtas ietvaros kā rezultāta rādītājs ir noteikts, ka īstenoto projektu rezultātā kopumā 713 510 iedzīvotājiem jānodrošina uzlabota notekūdeņu attīrīšanas kvalitāte un efektivitāte.
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Pasākuma atlases kārta labvēlīgi ietekmēs Nacionālā attīstības plāna 2021. – 2027. gadam prioritātes “Kvalitatīva dzīves vide un teritoriju attīstība” rīcības virziena “Daba un vide – “Zaļais kurss”” uzdevuma Nr. 284 – “Augstas un labas kvalitātes virszemes un pazemes ūdensobjektu īpatsvara palielinājuma panākšana, kā arī iekšzemes ūdensobjektu un jūras vides stāvokļa uzlabošana un pazemes ūdens resursu aizsardzība, samazinot antropogēno slodzi, t. sk. notekūdeņu kaitīgo ietekmi uz dabas resursiem un vidi, nodrošinot nepieciešamās infrastruktūras izveidi un veicinot notekūdeņu dūņu apstrādi” izpildi, jo tiešā veidā paredz ieguldījumus notekūdeņu radītās slodzes uz vidi mazināšanā.
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Attīstīta un uzlabota notekūdeņu attīrīšanas sistēmas esamība sekmēs teritorijas attīstību, ņemot vērā, ka līdz ar samazinātu vidē nonākošā piesārņojuma daudzumu, teritorija kļūs pievilcīgāka gan jauniem tās iedzīvotājiem, gan uzņēmējiem, kas izvēlēsies, piemēram, sniegt pakalpojumus šajā teritorijā. Tāpat teritorijas attīstību var vērtēt no ūdensobjektu ekoloģiskā stāvokļa skatupunkta – uzlabojoties attīrīto notekūdeņu kvalitātei, tiks veicināta vides stāvokļa uzlabošanās konkrētajā ūdensobjektā un tam apkārtējā vidē, piemēram, mazinot smaku piesārņojumu un eitrofikāciju, uzlabojot ūdensdzīvnieku vides apstākļus u.tml.
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Noteikumu projekta īstenošanas rezultātā ieguldījumi tiks veikti, lai mazinātu notekūdeņu (antropogēnās slodzes) ietekmi uz ūdensobjektiem, lai panāktu labāku to stāvokli un augstāku ūdensobjektu ekoloģisko kvalitāti.
Projektu ieviesējiem jānodrošina, ka projekts izpilda nepieciešamās prasības principa “Nenodarīt būtisku kaitējumu” ievērošanā.
Projektu ieviesējiem jānodrošina, ka projekts izpilda nepieciešamās prasības principa “Nenodarīt būtisku kaitējumu” ievērošanā.
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Noteikumu projekta īstenošanas rezultātā ieguldījumi tiks veikti NAI darbības uzlabošanai, t.sk. SEG emisiju samazināšanai notekūdeņu attīrīšanas procesos, kas sekmēs klimatneitralitātes sasniegšanu. Projektu ieviesējiem jānodrošina, ka projekts izpilda nepieciešamās prasības principa “Energoefektivitāte pirmajā vietā” un “Klimatdrošināšana” ievērošanā.
Finansējuma saņēmējam jānodrošina, ka projektā tiek paredzēts zaļais publiskais iepirkums tām preču un pakalpojumu grupām, kurām obligāti piemērojams zaļais publiskais iepirkums saskaņā ar MK noteikumiem Nr. 353.
Finansējuma saņēmējam jānodrošina, ka projektā tiek paredzēts zaļais publiskais iepirkums tām preču un pakalpojumu grupām, kurām obligāti piemērojams zaļais publiskais iepirkums saskaņā ar MK noteikumiem Nr. 353.
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Pasākuma pirmās atlases kārtas ietvaros tiks atbalstīti sabiedrisko ūdenssaimniecības pakalpojumu sniedzēji, tādējādi līdzekļi, kas nepieciešami NAI darbības uzlabošanai, daļēji tiks segti no ERAF, kas samazinās iespējamo notekūdeņu apsaimniekošanas tarifu kāpumu iedzīvotājiem.
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.2. Cita informācija
Pasākumam nav ietekmes uz horizontālo principu "Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana". Noteikumu projekta izstrādē ņemtas vērā Labklājības ministrijas un Tieslietu ministrijas izstrādātās vadlīnijas Horizontālais princips “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana” (https://www.lm.gov.lv/lv/media/19610/download?attachment), tādējādi projektu iesniegumu vērtēšanas kritērijos kā specifiskais atbilstības kritērijs iekļauta prasība paredzēt projektā vismaz vienu vispārīgo horizontālā principa darbību, piemēram, informācijas par projektu publicēšanu finansējuma saņēmēja mājaslapā “vieglajā valodā”.
Projektu īstenotāji, veicot projektu komunikācijas aktivitātes, tiks aicināti izvēlēties valodu un vizuālos tēlus, kas mazina diskrimināciju un stereotipu veidošanos par kādu no dzimumiem, personām ar invaliditāti, reliģisko pārliecību, vecumu, rasi un etnisko izcelsmi vai seksuālo orientāciju (skat. metodisko materiālu “Ieteikumi diskrimināciju un stereotipus mazinošai komunikācijai ar sabiedrību”, https://www.lm.gov.lv/lv/metodiskie-materiali; https://www.lm.gov.lv/lv/media/18838/download).
Projektu īstenošanā projektu ieviesēji tiks aicināti nodrošināt, ka informācija publiskajā telpā, tai skaitā tīmeklī, ir piekļūstama cilvēkiem ar funkcionāliem traucējumiem, izmantojot vairākus sensoros (redze, dzirde, tauste) kanālus (atbilstoši VARAM vadlīnijām “Tīmekļvietnes izvērtējums atbilstoši digitālās vides piekļūstamības prasībām (WCAG 2.1 AA)” (https://pieklustamiba.varam.gov.lv). Vadlīnijas piekļūstamības izvērtējumam pieejamas šeit: https://www.varam.gov.lv/lv/wwwvaramgovlv/lv/pieklustamiba.
Projektu īstenotāji, veicot projektu komunikācijas aktivitātes, tiks aicināti izvēlēties valodu un vizuālos tēlus, kas mazina diskrimināciju un stereotipu veidošanos par kādu no dzimumiem, personām ar invaliditāti, reliģisko pārliecību, vecumu, rasi un etnisko izcelsmi vai seksuālo orientāciju (skat. metodisko materiālu “Ieteikumi diskrimināciju un stereotipus mazinošai komunikācijai ar sabiedrību”, https://www.lm.gov.lv/lv/metodiskie-materiali; https://www.lm.gov.lv/lv/media/18838/download).
Projektu īstenošanā projektu ieviesēji tiks aicināti nodrošināt, ka informācija publiskajā telpā, tai skaitā tīmeklī, ir piekļūstama cilvēkiem ar funkcionāliem traucējumiem, izmantojot vairākus sensoros (redze, dzirde, tauste) kanālus (atbilstoši VARAM vadlīnijām “Tīmekļvietnes izvērtējums atbilstoši digitālās vides piekļūstamības prasībām (WCAG 2.1 AA)” (https://pieklustamiba.varam.gov.lv). Vadlīnijas piekļūstamības izvērtējumam pieejamas šeit: https://www.varam.gov.lv/lv/wwwvaramgovlv/lv/pieklustamiba.
Pielikumi