24-TA-13: Noteikumu projekts (Grozījumi)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Grozījumi Ministru kabineta 2012. gada 10. janvāra noteikumos Nr. 40 "Zirgu infekciozās anēmijas uzraudzības, kontroles un apkarošanas kārtība"" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
ES dokuments
Apraksts
1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regula (ES) 2016/429 par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (turpmāk – regula 2016/429);
2) Komisijas 2019. gada 17. decembra Deleģētā regula (ES) 2020/688, ar ko attiecībā uz dzīvnieku veselības prasībām, kuras reglamentē sauszemes dzīvnieku un inkubējamu olu pārvietošanu Savienībā, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (turpmāk - regula 2020/688);
3) Komisijas 2018. gada 3. decembra Īstenošanas regula (ES) 2018/1882 par dažu slimību profilakses un kontroles noteikumu piemērošanu attiecībā uz sarakstā norādīto slimību kategorijām un ar ko izveido sarakstu ar sugām un sugu grupām, kas rada sarakstā norādīto slimību ievērojamu izplatības risku (turpmāk – regula 2018/1882).
2) Komisijas 2019. gada 17. decembra Deleģētā regula (ES) 2020/688, ar ko attiecībā uz dzīvnieku veselības prasībām, kuras reglamentē sauszemes dzīvnieku un inkubējamu olu pārvietošanu Savienībā, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (turpmāk - regula 2020/688);
3) Komisijas 2018. gada 3. decembra Īstenošanas regula (ES) 2018/1882 par dažu slimību profilakses un kontroles noteikumu piemērošanu attiecībā uz sarakstā norādīto slimību kategorijām un ar ko izveido sarakstu ar sugām un sugu grupām, kas rada sarakstā norādīto slimību ievērojamu izplatības risku (turpmāk – regula 2018/1882).
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Zirgu infekciozās anēmijas (turpmāk – INAN) uzraudzības, kontroles un pakarošanas nosacījumu harmonizēšana ar Eiropas Savienības (turpmāk - ES) normatīvajiem aktiem, kas nosaka jauno ietvaru dzīvnieku veselības jomā.
Spēkā stāšanās termiņš
Vispārējā kārtība
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Patlaban ir spēkā Ministru kabineta 2012. gada 10. janvāra noteikumi Nr. 40 “Zirgu infekciozās anēmijas uzraudzības, kontroles un apkarošanas kārtība” (turpmāk – noteikumi Nr.40), ar kuriem ir noteiktas nacionālās INAN uzraudzības, kontroles un apkarošanas prasības.
Saskaņā ar Pārtikas un veterinārā dienesta (turpmāk – dienests) sniegto informāciju par INAN uzraudzības un apkarošanas pasākumu īstenošanas lietderību ir secināts, ka kopš 2012. gada, kad uzsākta INAN uzraudzība valsts mērogā, slimības izplatība pēdējos deviņos gados zirgu dzimtas dzīvniekiem vairs nav diagnosticēta (pēdējais seroloģiski pozitīvais dzīvnieks likvidēts 2014. gadā).
Ir stājušies spēkā vairāki ES normatīvie akti, kuros nav noteikta INAN aktīvā uzraudzība zirgu dzimtas dzīvniekiem.
Līdz ar to, ka saskaņā ar ES normatīvajiem aktiem turpmāk vairs netiek noteikta INAN aktīvā uzraudzība, ir lietderīgi atbrīvot zirgu dzimtas dzīvnieku īpašniekus vai turētājus no pienākuma veikt obligātos laboratoriskos izmeklējumus uz INAN zirgu dzimtas dzīvniekiem, kas vecāki par 12 mēnešiem.
Saskaņā ar Pārtikas un veterinārā dienesta (turpmāk – dienests) sniegto informāciju par INAN uzraudzības un apkarošanas pasākumu īstenošanas lietderību ir secināts, ka kopš 2012. gada, kad uzsākta INAN uzraudzība valsts mērogā, slimības izplatība pēdējos deviņos gados zirgu dzimtas dzīvniekiem vairs nav diagnosticēta (pēdējais seroloģiski pozitīvais dzīvnieks likvidēts 2014. gadā).
Ir stājušies spēkā vairāki ES normatīvie akti, kuros nav noteikta INAN aktīvā uzraudzība zirgu dzimtas dzīvniekiem.
Līdz ar to, ka saskaņā ar ES normatīvajiem aktiem turpmāk vairs netiek noteikta INAN aktīvā uzraudzība, ir lietderīgi atbrīvot zirgu dzimtas dzīvnieku īpašniekus vai turētājus no pienākuma veikt obligātos laboratoriskos izmeklējumus uz INAN zirgu dzimtas dzīvniekiem, kas vecāki par 12 mēnešiem.
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Regula 2016/429 un atsevišķi tai pakārtotie deleģētie un īstenošanas akti stājās spēkā 2021. gada 21. aprīlī. Ir nepieciešams izstrādāt jaunu regulējumu INAN uzraudzībai saskaņā ar ES normatīvo aktu prasībām.
Risinājuma apraksts
Ir sagatavots Ministru kabineta noteikumu projekts "Grozījumi Ministru kabineta 2012. gada 10. janvāra noteikumos Nr. 40 "Zirgu infekciozās anēmijas uzraudzības, kontroles un apkarošanas kārtība" (turpmāk – noteikumu projekts), lai ieviestu šādu ES normatīvo aktu prasības:
1) regulas 2016/429 prasības, ciktāl tās var attiecināt uz INAN uzraudzību un kontroli;
2) regulas 2020/688 22. panta prasības attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanas nosacījumiem starp ES dalībvalstīm, kas skar INAN uzraudzības jautājumus dzīvnieku izcelsmes dalībvalstī un INAN laboratorisko diagnostiku;
3) regulas 2018/1882 prasības, kuras nosaka INAN iekļaušanu D un E kategorijas infekcijas slimību sarakstā.
Noteikumu projektā ietverti šādi grozījumi noteikumos Nr. 40:
1) noteikumu projekta 1. punkts paredz papildināt noteikumus Nr. 40 ar jaunu 1.1 punktu, kurā noteikta zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanas kārtība uz citu ES dalībvalsti;
2) noteikumu projekta 2. punkts paredz noteikt INAN laboratoriskās diagnostikas kārtību atbilstoši regulai 2020/688;
3) noteikumu projekta 3., 4., 5., 6., 7. un 8. punkts sagatavots, pamatojoties uz jauno dzīvnieku veselības regulējumu, ko nosaka regula 2016/429 un uz tās pamata izdotie deleģētie un īstenošanas akti. Turklāt regulas 2018/1882 pielikumā INAN tiek piešķirts D+E infekcijas slimības kategorija, kas neparedz kompetentās iestādes aktīvu uzraudzību šīs infekcijas slimības kontroles pasākumu ietvaros. Līdz ar to nav nepieciešams uzturēt sistēmu, kurā noteikts pienākums Lauksaimniecības datu centram līdz kārtējā gada 31. oktobrim ievietot datubāzē informāciju par lauksaimniecības dzīvnieku reģistrā reģistrētajiem zirgu dzimtas dzīvniekiem, kuriem nepieciešams noņemt paraugus laboratoriskajiem izmeklējumiem nākamajā gadā, lai veiktu nepieciešamos diagnostiskos izmeklējumus uz INAN. Līdz ar jaunajiem grozījumiem INAN uzraudzība valstī tiek plānota pasīvās uzraudzības ietvaros, kad paraugus laboratoriskajiem izmeklējumiem uz INAN noņem dienesta inspektors vai praktizējošs veterinārārsts tikai gadījumos, ja ir pamatotas aizdomas par dzīvnieka saslimšanu ar INAN, gadījumos, kad dzīvnieka pārvietošanai ārpus valsts, veterinārajā (veselības) sertifikātā ir norādīta prasība obligāti veikt laboratoriskos izmeklējumus uz INAN vai dzīvnieku īpašnieks (turētājs) pats nolemj veikt zirgu dzimtas dzīvniekam izmeklējumus uz INAN.
Turpmāk pasīvās uzraudzības ietvaros dienestam netiek uzdots pienākums INAN uzraudzību veikt saskaņā ar INAN uzraudzības un apkarošanas programmu. Ievērojot to, ka epidemioloģiskā situācija Latvijā ar INAN ir labvēlīga un slimība zirgu dzimtas dzīvniekiem vairs netiek konstatēta, nav lietderīgi uzlikt pienākumu dienestam katru gadu izvērtēt riskus un noteikt, kuriem zirgu dzimtas dzīvnieku īpašniekiem vai turētājiem nepieciešams veikt obligātos laboratoriskos izmeklējumus uz INAN. Turpmāk šīs slimības konstatēšanas gadījumā pasākumi tiks veikti saskaņā ar noteikumu Nr. 40 II. nodaļā noteikto kārtību un dienesta norādījumiem;
4) noteikumu projekta 9. punkts paredz svītrot noteikumu Nr. 40 11. punktu. Veterinārmedicīnas likuma 4. panta pirmās daļas 1. punkts nosaka dienesta funkcijas - nodrošināt valsts uzraudzību un kontroli dzīvnieku infekcijas slimību profilakses un apkarošanas jomā. Līdz ar to noteikumu Nr. 40 11. punktā nav lietderīgi dublēt Veterinārmedicīnas likumā noteikto normu;
5) noteikumu projekta 10. punkts paredz grozījumu izdarīšanu noteikumu Nr. 40 12. punktā, nosakot, ka ar INAN slimo dzīvnieku (seroloģiski pozitīvo) nogalina (iepriekš nosūta nokaušanai vai eitanazē). Noteikumu Nr. 40 12., 16. un 17. punktā lietotie termini - eitanāzija un nokaušana, stājoties spēkā jaunajam ES dzīvnieku veselības regulējumam, var radīt pārpratumus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu apriti regulējošo normatīvo aktu piemērošanā un riskus ar INAN slimo dzīvnieku gaļas nonākšanai pārtikas apritē. Precīzāk lietot terminu “nogalināšana”, kas nepārprotami nosaka, ka pēc ar INAN slima dzīvnieka likvidēšanas iegūtās ķermeņa daļas un orgānus nav atļauts laist pārtikas apritē, bet gan iznīcināt vai pārstrādāt atbilstoši tieši piemērojamo ES normatīvo aktu prasībām, kas regulē dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu apriti. Tādējādi jāgroza arī noteikumu Nr. 40 15., 16. un 17. punkts;
6) noteikumu projekta 12. un 13. punktā tiek izdarīti grozījumi noteikumu Nr. 40 13. un 14. punktā ar mērķi terminu "epizootoloģisks" aizstāt ar terminu "epidemioloģisks" kā to paredz normatīvie akti, kas nosaka jauno ietvaru dzīvnieku veselības jomā. Papildus tam grozījumi šajos punktos nosaka skaidru rīcību, ja radušās aizdomas par zirgu dzimtas dzīvnieku saslimšanu ar INAN. Sagatavoto grozījumu 18. punkts nosaka skaidru kārtību ierobežojumu atcelšanai inficētajai novietnei. Līdz ar to nepieciešams precizēt kārtību, kādā tiek atcelti ierobežojumi aizdomu gadījumā par zirgu dzimtas dzīvnieku saslimšanu ar INAN;
7) noteikumu projekta 17. punkts paredz izteikt noteikumu Nr. 40 19. punktu jaunā redakcijā, nosakot kārtību, kādā tiek savākti un uzglabāti mēsli, virca un izmantotie pakaiši. Tā kā saskaņā ar jauno dzīvnieku veselības regulējumu INAN tiek iedalīta D+E kategorijas infekcijas slimību grupā, kurām netiek noteikta aktīva kompetentās iestādes uzraudzība, ir lietderīgi mazināt prasības attiecībā uz šo dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu apstrādes un uzglabāšanas metodēm;
8) noteikumu projekta 18. punkts paredz grozījumu izdarīšanu noteikumu Nr. 40 20. punktā, nosakot ierobežojumu atcelšanas nosacījumus, kas ir uzlikti inficētajai novietnei. Grozījumi izdarīti ar mērķi noteikt ierobežojumu atcelšanas nosacījumus, kas iepriekš tika regulēti saskaņā ar dienesta izstrādāto un apstiprināto INAN uzraudzības un apkarošanas programmu.
1) regulas 2016/429 prasības, ciktāl tās var attiecināt uz INAN uzraudzību un kontroli;
2) regulas 2020/688 22. panta prasības attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanas nosacījumiem starp ES dalībvalstīm, kas skar INAN uzraudzības jautājumus dzīvnieku izcelsmes dalībvalstī un INAN laboratorisko diagnostiku;
3) regulas 2018/1882 prasības, kuras nosaka INAN iekļaušanu D un E kategorijas infekcijas slimību sarakstā.
Noteikumu projektā ietverti šādi grozījumi noteikumos Nr. 40:
1) noteikumu projekta 1. punkts paredz papildināt noteikumus Nr. 40 ar jaunu 1.1 punktu, kurā noteikta zirgu dzimtas dzīvnieku pārvietošanas kārtība uz citu ES dalībvalsti;
2) noteikumu projekta 2. punkts paredz noteikt INAN laboratoriskās diagnostikas kārtību atbilstoši regulai 2020/688;
3) noteikumu projekta 3., 4., 5., 6., 7. un 8. punkts sagatavots, pamatojoties uz jauno dzīvnieku veselības regulējumu, ko nosaka regula 2016/429 un uz tās pamata izdotie deleģētie un īstenošanas akti. Turklāt regulas 2018/1882 pielikumā INAN tiek piešķirts D+E infekcijas slimības kategorija, kas neparedz kompetentās iestādes aktīvu uzraudzību šīs infekcijas slimības kontroles pasākumu ietvaros. Līdz ar to nav nepieciešams uzturēt sistēmu, kurā noteikts pienākums Lauksaimniecības datu centram līdz kārtējā gada 31. oktobrim ievietot datubāzē informāciju par lauksaimniecības dzīvnieku reģistrā reģistrētajiem zirgu dzimtas dzīvniekiem, kuriem nepieciešams noņemt paraugus laboratoriskajiem izmeklējumiem nākamajā gadā, lai veiktu nepieciešamos diagnostiskos izmeklējumus uz INAN. Līdz ar jaunajiem grozījumiem INAN uzraudzība valstī tiek plānota pasīvās uzraudzības ietvaros, kad paraugus laboratoriskajiem izmeklējumiem uz INAN noņem dienesta inspektors vai praktizējošs veterinārārsts tikai gadījumos, ja ir pamatotas aizdomas par dzīvnieka saslimšanu ar INAN, gadījumos, kad dzīvnieka pārvietošanai ārpus valsts, veterinārajā (veselības) sertifikātā ir norādīta prasība obligāti veikt laboratoriskos izmeklējumus uz INAN vai dzīvnieku īpašnieks (turētājs) pats nolemj veikt zirgu dzimtas dzīvniekam izmeklējumus uz INAN.
Turpmāk pasīvās uzraudzības ietvaros dienestam netiek uzdots pienākums INAN uzraudzību veikt saskaņā ar INAN uzraudzības un apkarošanas programmu. Ievērojot to, ka epidemioloģiskā situācija Latvijā ar INAN ir labvēlīga un slimība zirgu dzimtas dzīvniekiem vairs netiek konstatēta, nav lietderīgi uzlikt pienākumu dienestam katru gadu izvērtēt riskus un noteikt, kuriem zirgu dzimtas dzīvnieku īpašniekiem vai turētājiem nepieciešams veikt obligātos laboratoriskos izmeklējumus uz INAN. Turpmāk šīs slimības konstatēšanas gadījumā pasākumi tiks veikti saskaņā ar noteikumu Nr. 40 II. nodaļā noteikto kārtību un dienesta norādījumiem;
4) noteikumu projekta 9. punkts paredz svītrot noteikumu Nr. 40 11. punktu. Veterinārmedicīnas likuma 4. panta pirmās daļas 1. punkts nosaka dienesta funkcijas - nodrošināt valsts uzraudzību un kontroli dzīvnieku infekcijas slimību profilakses un apkarošanas jomā. Līdz ar to noteikumu Nr. 40 11. punktā nav lietderīgi dublēt Veterinārmedicīnas likumā noteikto normu;
5) noteikumu projekta 10. punkts paredz grozījumu izdarīšanu noteikumu Nr. 40 12. punktā, nosakot, ka ar INAN slimo dzīvnieku (seroloģiski pozitīvo) nogalina (iepriekš nosūta nokaušanai vai eitanazē). Noteikumu Nr. 40 12., 16. un 17. punktā lietotie termini - eitanāzija un nokaušana, stājoties spēkā jaunajam ES dzīvnieku veselības regulējumam, var radīt pārpratumus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu apriti regulējošo normatīvo aktu piemērošanā un riskus ar INAN slimo dzīvnieku gaļas nonākšanai pārtikas apritē. Precīzāk lietot terminu “nogalināšana”, kas nepārprotami nosaka, ka pēc ar INAN slima dzīvnieka likvidēšanas iegūtās ķermeņa daļas un orgānus nav atļauts laist pārtikas apritē, bet gan iznīcināt vai pārstrādāt atbilstoši tieši piemērojamo ES normatīvo aktu prasībām, kas regulē dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu apriti. Tādējādi jāgroza arī noteikumu Nr. 40 15., 16. un 17. punkts;
6) noteikumu projekta 12. un 13. punktā tiek izdarīti grozījumi noteikumu Nr. 40 13. un 14. punktā ar mērķi terminu "epizootoloģisks" aizstāt ar terminu "epidemioloģisks" kā to paredz normatīvie akti, kas nosaka jauno ietvaru dzīvnieku veselības jomā. Papildus tam grozījumi šajos punktos nosaka skaidru rīcību, ja radušās aizdomas par zirgu dzimtas dzīvnieku saslimšanu ar INAN. Sagatavoto grozījumu 18. punkts nosaka skaidru kārtību ierobežojumu atcelšanai inficētajai novietnei. Līdz ar to nepieciešams precizēt kārtību, kādā tiek atcelti ierobežojumi aizdomu gadījumā par zirgu dzimtas dzīvnieku saslimšanu ar INAN;
7) noteikumu projekta 17. punkts paredz izteikt noteikumu Nr. 40 19. punktu jaunā redakcijā, nosakot kārtību, kādā tiek savākti un uzglabāti mēsli, virca un izmantotie pakaiši. Tā kā saskaņā ar jauno dzīvnieku veselības regulējumu INAN tiek iedalīta D+E kategorijas infekcijas slimību grupā, kurām netiek noteikta aktīva kompetentās iestādes uzraudzība, ir lietderīgi mazināt prasības attiecībā uz šo dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu apstrādes un uzglabāšanas metodēm;
8) noteikumu projekta 18. punkts paredz grozījumu izdarīšanu noteikumu Nr. 40 20. punktā, nosakot ierobežojumu atcelšanas nosacījumus, kas ir uzlikti inficētajai novietnei. Grozījumi izdarīti ar mērķi noteikt ierobežojumu atcelšanas nosacījumus, kas iepriekš tika regulēti saskaņā ar dienesta izstrādāto un apstiprināto INAN uzraudzības un apkarošanas programmu.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Nē
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Nē
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Fiziskās personas
- Zirgu dzimtas dzīvnieku īpašnieki un turētāji
Ietekmes apraksts
Pēc noteikumu Nr. 40 grozījumu stāšanās spēkā zirgu dzimtas dzīvnieku īpašniekiem un turētājiem vairs nebūs obligāti reizi trijos gados jānodrošina par 12 mēnešiem vecāku dzīvnieku izmeklēšana uz INAN.
Juridiskās personas
- Zirgu dzimtas dzīvnieku īpašnieki un turētāji
Ietekmes apraksts
Pēc noteikumu Nr. 40 grozījumu stāšanās spēkā zirgu dzimtas dzīvnieku īpašniekiem un turētājiem vairs nebūs obligāti reizi trijos gados jānodrošina par 12 mēnešiem vecāku dzīvnieku izmeklēšana uz INAN.
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
Cita informācija
-
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
4.2. Cita informācija
-
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
5.1. Saistības pret Eiropas Savienību
Vai ir attiecināms?
Jā
ES tiesību akta CELEX numurs
32020R0688
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Komisijas 2019. gada 17. decembra Deleģētā regula (ES) 2020/688, ar ko attiecībā uz dzīvnieku veselības prasībām, kuras reglamentē sauszemes dzīvnieku un inkubējamu olu pārvietošanu Savienībā, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429.
Apraksts
-
5.2. Citas starptautiskās saistības
Vai ir attiecināms?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
5.4. 1. tabula. Tiesību akta projekta atbilstība ES tiesību aktiem
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Komisijas 2019. gada 17. decembra Deleģētā regula (ES) 2020/688, ar ko attiecībā uz dzīvnieku veselības prasībām, kuras reglamentē sauszemes dzīvnieku un inkubējamu olu pārvietošanu Savienībā, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429.
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
Regulas 2020/688 22. panta 1. punkta "c" apakšpunkts
1. punkts (noteikumu Nr. 40 1.1 punkts)
Pārņemtas daļēji
Pārņemtas daļēji
Ieviestas prasības, kuras attiecināmas uz INAN kontroli un apkarošanu
Ieviestas prasības, kuras attiecināmas uz INAN kontroli un apkarošanu
Neparedz stingrākas prasības
Regulas 2020/688 I pielikuma 9. daļa
2. punkts (noteikumu Nr. 40 4. punkts)
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
-
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
-
Cita informācija
-
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Nē
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
Pārtikas un veterinārais dienestsNevalstiskās organizācijas
Latvijas Šķirnes zirgu audzētāju asociācija, Latvijas Zirgaudzētāju biedrība, Lavijas Jātnieku federācijaCits
Nē6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
Veids
Publiskā apspriešana
Saite uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem
-
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
-
6.4. Cita informācija
-
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.5. Cita informācija
-
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.2. Cita informācija
-
Pielikumi