23-TA-197: Noteikumu projekts (Grozījumi)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Grozījumi Ministru kabineta 2021. gada 7. septembra noteikumos Nr. 606 "Ministru kabineta kārtības rullis"" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
Tiesību akts / Ministru Prezidenta rezolūcija
Apraksts
Valsts kancelejai sadarbībā ar Pārresoru koordinācijas centru līdz 2023. gada 1. jūlijam iesniegt izskatīšanai Ministru kabinetā grozījumus Ministru kabineta 2021. gada 7. septembra noteikumos Nr. 606 "Ministru kabineta kārtības rullis", kuros noteikt, ka oficiālajai publikācijai tiek nodoti informatīvie ziņojumi par politikas plānošanas dokumentu īstenošanu un informatīvie ziņojumi par nozaru attīstības stratēģiskajiem virzieniem.
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Tiesību sistēmas stiprināšana, birokrātijas mazināšana tiesību aktu izstrādē.
Spēkā stāšanās termiņš
Vispārējā kārtība
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
2021.gada 9.septembrī stājās spēkā Ministru kabineta 2021.gada 7.septembra noteikumi Nr. 606 “Ministru kabineta kārtības rullis” (turpmāk – kārtības rullis), kas precizē tiesisko regulējumu saistībā ar Vienotā Tiesību aktu projektu izstrādes un saskaņošanas portāla (turpmāk - TAP portāls) darbības uzsākšanu un nosaka Ministru kabineta iekšējās kārtības un darbības jautājumus.
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Ministru kabineta apstiprinātie politikas plānošanas dokumenti, informatīvie ziņojumi un tiesību akti šobrīd lietotājiem ir pieejami divās informācijas sistēmās:
1. "Politikas plānošanas dokumentu datubāze" (turpmāk – POLSIS datubāze) – tā ir publiski pieejama informācijas sistēma, kuras mērķis ir nodrošināt sabiedrībai brīvu pieeju nozaru politikas dokumentiem. POLSIS datubāzē ir atrodami visi politikas plānošanas dokumenti, kas ir tikuši pieņemti Ministru kabinetā kopš 1993.gada, kā arī informatīvie ziņojumi un citi dokumenti. POLSIS datubāzi uztur Valsts kanceleja;
2. VSIA "Latvijas Vēstnesis" sistematizētajā tīmekļa vietnē www.likumi.lv (turpmāk – vietne Likumi.lv), kurā tiek nodrošināta brīva piekļuve Latvijas Republikas tiesību aktiem un ir pieejama jaunākā informācija par to izmaiņām. Vietni Likumi.lv uztur un attīsta oficiālais izdevējs „Latvijas Vēstnesis”. Vietnes Likumi.lv darbību nosaka Oficiālo publikāciju un tiesiskās informācijas likums un tam pakārtotie tiesību akti.
Savukārt TAP portāls nodrošina tiesību aktu un ar tiem apstiprināto politikas plānošanas dokumentu apriti projektu stadijā un nodošanu publicēšanai vietnē Likumi.lv pēc šo dokumentu izskatīšanas Ministru kabinetā. TAP portāls ir valsts informācijas sistēma, kuru izmanto Ministru kabineta darbības nodrošināšanai, sabiedrības informēšanai un līdzdalībai tiesību aktu projektu izstrādē. TAP portālā tiek veikta tiesību aktu izstrāde, saskaņošana, apstiprināšana, nosūtīšana publicēšanai oficiālajā izdevumā “Latvijas Vēstnesis”, kā arī uzdevumu aprite un kontrole. TAP portāla pārzinis ir Valsts kanceleja. TAP portālā nav uzkrāti vēsturiskie plānošanas dokumenti, kas radušies pirms TAP portāls uzsāka darbu, kā tas ir vietnē Likumi.lv un POLSIS datubāzē.
1. "Politikas plānošanas dokumentu datubāze" (turpmāk – POLSIS datubāze) – tā ir publiski pieejama informācijas sistēma, kuras mērķis ir nodrošināt sabiedrībai brīvu pieeju nozaru politikas dokumentiem. POLSIS datubāzē ir atrodami visi politikas plānošanas dokumenti, kas ir tikuši pieņemti Ministru kabinetā kopš 1993.gada, kā arī informatīvie ziņojumi un citi dokumenti. POLSIS datubāzi uztur Valsts kanceleja;
2. VSIA "Latvijas Vēstnesis" sistematizētajā tīmekļa vietnē www.likumi.lv (turpmāk – vietne Likumi.lv), kurā tiek nodrošināta brīva piekļuve Latvijas Republikas tiesību aktiem un ir pieejama jaunākā informācija par to izmaiņām. Vietni Likumi.lv uztur un attīsta oficiālais izdevējs „Latvijas Vēstnesis”. Vietnes Likumi.lv darbību nosaka Oficiālo publikāciju un tiesiskās informācijas likums un tam pakārtotie tiesību akti.
Savukārt TAP portāls nodrošina tiesību aktu un ar tiem apstiprināto politikas plānošanas dokumentu apriti projektu stadijā un nodošanu publicēšanai vietnē Likumi.lv pēc šo dokumentu izskatīšanas Ministru kabinetā. TAP portāls ir valsts informācijas sistēma, kuru izmanto Ministru kabineta darbības nodrošināšanai, sabiedrības informēšanai un līdzdalībai tiesību aktu projektu izstrādē. TAP portālā tiek veikta tiesību aktu izstrāde, saskaņošana, apstiprināšana, nosūtīšana publicēšanai oficiālajā izdevumā “Latvijas Vēstnesis”, kā arī uzdevumu aprite un kontrole. TAP portāla pārzinis ir Valsts kanceleja. TAP portālā nav uzkrāti vēsturiskie plānošanas dokumenti, kas radušies pirms TAP portāls uzsāka darbu, kā tas ir vietnē Likumi.lv un POLSIS datubāzē.
Risinājuma apraksts
Turpmāk nepieciešams nodrošinātu valdībā apstiprināto plānošanas dokumentu un informatīvo ziņojumu par to īstenošanu pieejamību vienuviet ar tiesību aktiem, kas automātiski nonāktu vietnē Likumi.lv. Šāda funkcionalitāte nodrošinātu atteikšanos no vienas informācijas (sistēmas POLSIS datubāze).
Lai izpildītu MK doto uzdevumu, ir jāveic izmaiņas Kārtības ruļļa 197.punktā un TAP portālā, kas ļautu oficiālajai publikācijai nodot arī informatīvos ziņojumus, kas attiecas uz politikas plānošanas dokumentu īstenošanu un informatīvo ziņojumu par nozaru attīstības stratēģiskajiem virzieniem. No TAP portāla vietnē Likumi.lv tiks nodots publicējamais dokuments ar visiem to raksturojošajiem parametriem (metadati), piemēram, dokumenta veids, joma u.tml. un tiks nodrošināta nepieciešamā sasaiste ar jau publicētiem dokumentiem.
Lai izpildītu MK doto uzdevumu, ir jāveic izmaiņas Kārtības ruļļa 197.punktā un TAP portālā, kas ļautu oficiālajai publikācijai nodot arī informatīvos ziņojumus, kas attiecas uz politikas plānošanas dokumentu īstenošanu un informatīvo ziņojumu par nozaru attīstības stratēģiskajiem virzieniem. No TAP portāla vietnē Likumi.lv tiks nodots publicējamais dokuments ar visiem to raksturojošajiem parametriem (metadati), piemēram, dokumenta veids, joma u.tml. un tiks nodrošināta nepieciešamā sasaiste ar jau publicētiem dokumentiem.
Problēmas apraksts
Kārtības ruļļa 52.1.2. apakšpunkts paredz, ka no Tieslietu ministrijas nepieciešams saņemt atzinumu (projekta saskaņojumu), izņemot par Ministru kabineta rīkojuma projektiem par atļauju savienot amatus, par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem”, par apropriācijas pārdali un par ilgtermiņa saistību sadalījumu pa gadiem vai to precizēšanu, Ministru kabineta balvas piešķiršanu, par naudas balvu piešķiršanu par izciliem sasniegumiem sportā, kultūrā, kā arī mācību olimpiādēs, konkursos un sacensībās, par tiesā iesniedzamo dokumentu projektiem, kā arī par Ministru kabineta vēstuļu projektiem.
Kārtības ruļļa regulējums paredz ievērojamu projektu klāstu, par kuriem nepieciešams saskaņojums no Tieslietu ministrijas. Daļa no šādiem projektiem tiešā veidā neveido ietekmi uz tiesību sistēmu (piemēram, dokumenti, kas vērsti uz tiesību akta īstenošanu un piemērošanu) vai arī attiecas vienīgi uz nozares ministriju politikas jomu. Šāds regulējums ievērojami palielina administratīvo slogu projektu saskaņošanā, tas nav lietderīgs un nonāk pretrunā mērķim par efektīvu, mazu valsts pārvaldi un birokrātijas mazināšanu.
Tieslietu ministrija ir vadošā valsts pārvaldes iestāde tieslietu (tiesību sistēmas politikas, tiesu sistēmas un tiesu administrēšanas) nozarēs un tās funkcijās ietilpst izstrādāt, organizēt un koordinēt politiku tiesību sistēmas jomā, tajā skaitā valststiesību, administratīvo tiesību, civiltiesību, komerctiesību, krimināltiesību un reliģisko tiesību jomā, kā arī procesuālo tiesību jomā. Atbilstoši tās funkcijai tiesību sistēmas jomā Tieslietu ministrijas uzdevums ir tiesību politikas veidošana, tās stiprināšana un tiesību aktu jaunrades vērtēšana.
Savukārt tiesību aktu projektu izstrāde ir nozaru ministriju kompetencē. Ikvienam tiesību akta izstrādātājam ir pienākums ievērot no tiesiskas valsts principa atvasināto labas likumdošanas principu, kas cita starpā nozīmē prasību par tiesību akta juridisko kvalitāti. Tiesību akta izstrādātājs ir atbildīgs par tiesību akta kvalitāti tā izstrādes procesā. Tiesību aktu kvalitātes nodrošināšana vienīgi saskaņošanas procesā rada nesamērīgi ilgu šo saskaņošanas procesu, kas savukārt rada papildu administratīvo slogu iestādēm, kavē dokumentu virzību Ministru kabinetā un tā rezultātā palielina birokrātiju kopumā. Tāpēc nozaru ministriju darbs ar tiesību akta kvalitātes nodrošināšanu jau to izstrādes sākumā ir svarīgs un neatņemams elements tiesību sistēmas stiprināšanā un efektīvas, mazas valsts pārvaldes veidošanā.
Spēku zaudējušo Ministru kabineta 2009.gada 7.aprīļa noteikumu Nr.300 “Ministru kabineta kārtības rullis” (turpmāk – spēku zaudējušais kārtības rullis) 73.punkts paredzēja, ka Valsts sekretāru sanāksmē neizsludina tādus tiesību aktu projektus, plānošanas dokumentu projektus un informatīvos ziņojumus, kuri satur ierobežotas pieejamības informāciju, kā arī nav nepieciešams izsludināt šādus tiesību aktu projektus, plānošanas dokumentu projektus un informatīvos ziņojumus:
Ministru kabineta sēdes protokollēmuma projektu par Ministru kabineta sēdes protokollēmumā ministrijai vai citai institūcijai dotā uzdevuma izpildi;
Ministru kabineta rīkojuma projektu par Ministru kabineta rīkojumā ministrijai vai citai institūcijai dotā uzdevuma izpildes termiņa pagarinājumu vai atzīšanu par spēku zaudējušu;
Ministru kabineta rīkojuma projektu par amatpersonu kandidatūru apstiprināšanu, amatpersonu iecelšanu amatā, pārcelšanu citā amatā vai atbrīvošanu no amata, speciālās dienesta pakāpes piešķiršanu un amatpersonu amatu savienošanu;
Ministru kabineta rīkojuma projektu par pilsonības piešķiršanu naturalizācijas kārtībā vai atļauju vai atteikumu atļaut saglabāt Latvijas pilsonību vai citas valsts pilsonību;
Ministru kabineta rīkojuma projektu par Ministru kabineta Atzinības raksta vai balvas piešķiršanu un par naudas balvu piešķiršanu par izciliem sasniegumiem sportā, kultūrā, kā arī mācību olimpiādēs, konkursos un sacensībās;
Ministru kabineta rīkojuma projektu par konsultatīvo padomju, komisiju vai darba grupu izveidi;
Ministru kabineta rīkojuma projektu par amatpersonu dalību starptautiskajās misijās un operācijās;
Ministru kabineta rīkojuma projektu par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem”, par apropriācijas pārdali un par ilgtermiņa saistību sadalījumu pa gadiem vai to precizēšanu;
konceptuālo ziņojumu;
informatīvo ziņojumu par plānošanas dokumenta īstenošanu.
Iepriekš minētos projektus institūcijas saskaņoja atbilstoši spēku zaudējušā kārtības ruļļa 111.punktam, kurš paredzēja, ka saskaņojums no Tieslietu ministrijas nepieciešams Ministru kabineta rīkojuma projektam par amatpersonu dalību starptautiskajās misijās un operācijās, kā arī konceptuālam ziņojumam.
Ievērojot minēto, šobrīd Tieslietu ministrijas saskaņojums atbilstoši kārtības rullim ir nepieciešams arī tādiem projektiem, kas iepriekš bija paredzēti spēku zaudējušā kārtības ruļļa 73.punktā, par kuriem saskaņojums nebija nepieciešams, un tā rezultātā ir pieaugusi Tieslietu ministrijas noslodze tādu projektu saskaņošanā, kuru satura izvērtēšana neatbilst Tieslietu ministrijas kompetencei.
Ministru kabineta 2017.gada 16.augusta noteikumu Nr. 474 “Tieslietu ministrijas nolikums” (turpmāk – Tieslietu ministrijas nolikums) 4.punkts noteic:
“4. Ministrijas funkcijas ir:
4.1. izstrādāt, organizēt un koordinēt politiku šādās jomās:
4.1.1. tiesību sistēma, tajā skaitā valststiesību, administratīvo tiesību, civiltiesību, komerctiesību, krimināltiesību un reliģisko tiesību jomā, kā arī procesuālo tiesību jomā;
4.1.2. tiesu sistēma un rajona (pilsētu) tiesu un apgabaltiesu administrēšana;
4.1.3. kriminālsodu un administratīvo sodu sistēma;
4.1.4. sodu izpilde;
4.1.5. tiesu ekspertīze;
4.1.6. informācijas atklātība;
4.1.7. Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistra un Patentu valdes vestie publiskie reģistri;
4.1.8. oficiālās publikācijas, tajās ietvertās informācijas sistematizācija un tiesiskās informācijas pieejamība;
4.1.9. personas datu aizsardzība;
4.1.10. rūpnieciskais īpašums, īpaši patenti, preču zīmes, dizainparaugi un pusvadītāju izstrādājumu topogrāfijas;
4.1.11. nekustamā īpašuma valsts kadastra uzturēšana, zemes kadastrālā uzmērīšana un zemes ierīcība;
4.1.12. juridisku personu (izņemot kredītiestādes) un fizisku personu maksātnespēja;
4.1.13. civilstāvokļa aktu reģistrācija;
4.1.14. reliģiskās lietas;
4.1.15. brīvās juridiskās profesijas;
4.1.16. alternatīvie strīdu risināšanas veidi – šķīrējtiesas un mediācija;
4.1.17. valsts garantēto uzturlīdzekļu nodrošināšana;
4.1.18. valsts nodrošinātā juridiskā palīdzība;
4.1.19. valsts kompensācijas cietušajiem;
4.1.20. noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršana kopīgi ar Finanšu ministriju atbilstoši noteiktajai kompetencei;
4.1.21. valsts vienotais jurista profesionālās kvalifikācijas eksāmens;
4.2. organizēt un koordinēt likumu un citu normatīvo aktu īstenošanu;
4.3. veikt citas ārējos normatīvajos aktos noteiktās funkcijas.”
Tieslietu ministrijas nolikuma 5.2. apakšpunkts paredz, ka, lai izpildītu noteiktās funkcijas, ministrija sniedz atzinumus par citu institūciju izstrādātajiem tiesību aktu un attīstības plānošanas dokumentu projektiem. Attīstības plānošanas sistēmas likuma 4.pants noteic, ka attīstības plānošanas dokumentā izvirza mērķus un sasniedzamos rezultātus attiecīgā politikas jomā vai teritorijā, apraksta noskaidrotās problēmas un paredz to risinājumus, izvērtē šo risinājumu iespējamo ietekmi, kā arī plāno turpmāko politikas īstenošanai un rezultātu novērtēšanai nepieciešamo rīcību.
Tā kā attīstības plānošanas dokumenti nav tiesību aktu sistēmas sastāvdaļa, no Tieslietu ministrijas kompetences izriet vienīgi tādu citu institūciju izstrādāto attīstības plānošanas dokumentu projektu saskaņošana, kas attiecas uz iepriekš norādītajām Tieslietu ministrijas kompetences jomām, tostarp Tieslietu ministrijas nolikuma 5.23.apakšpunktā paredzēto Eiropas Savienības tiesību pārņemšanas un ieviešanas koordinēšanu un kontroli, vai būtiski skar tiesību sistēmu. Ja citu institūciju izstrādāts politikas plānošanas dokuments neskar minētās jomas, tā izvērtēšana neizriet no Tieslietu ministrijas kompetences, jo tas vērsts uz citas institūcijas kompetencē esošas politikas jomas īstenošanu.
Saskaņā ar kārtības ruļļa 47.punktu informatīvais ziņojums ir informācija vai pārskats par Ministru kabineta kompetencē esoša jautājuma risināšanas gaitu, par Ministru kabineta atbalstīta plānošanas dokumenta īstenošanu vai tiesību akta izpildi, un tajā neietver konceptuālus jautājumus. Arī informatīvā ziņojuma projekta kā pie tiesību sistēmas nepiederoša dokumenta vērtēšana neizriet no Tieslietu ministrijas kompetences, ja tas neskar Tieslietu ministrijas kompetences jomu, Eiropas Savienības tiesību pārņemšanu un ieviešanu, tas būtiski neskar tiesību sistēmu un tas neparedz uzdevumus Tieslietu ministrijai. Jau šobrīd saskaņā ar kārtības ruļļa 54.punktu informatīvo ziņojumu, ja saistībā ar informatīvajā ziņojumā minēto jautājumu turpmākā rīcība nav paredzēta vai tas nav saistīts ar citu institūciju kompetenci, var nesaskaņot ar citām ministrijām vai institūcijām. Ievērojot Tieslietu ministrijas kompetenci, nav pamata prasīt saskaņojumu no Tieslietu ministrijas, ja informatīvajā ziņojumā nav paredzēta turpmākā rīcība konkrēti Tieslietu ministrijai vai tās padotībā esošai iestādei, un kārtības ruļļa 52.1.2. apakšpunkts būtu attiecīgi papildināms.
Tāpat no Tieslietu ministrijas kompetences neizriet Ministru kabineta rīkojuma projekta, kas paredz iestādes budžeta apstiprināšanu, vērtēšana, un attiecīgi papildināms kārtības ruļļa 52.1.2.apakšpunkts.
Otrkārt, saskaņā ar spēkā esošo Kārtības ruļļa redakciju Tieslietu ministrijai ir jāsniedz atzinumi par virkni Ministru kabineta rīkojumu projektu, kas saistīti ar rīcību ar publiskai personai piederošu nekustamo un kustamo mantu, šādas mantas apriti publisku personu starpā, būvniecības procesiem publisku personu nekustamajos īpašumos, kā arī par jautājumiem, kas skar valsts kapitālsabiedrību dibināšanas un darbības nodrošināšanas jautājumus. Minēto jautājumu loks līdzīgi kā minēts iepriekš ietvertajā Tieslietu ministrijas funkciju uzskaitījumā, neietilpst Tieslietu ministrijas kompetencē – Tieslietu ministrija nav nedz atbildīga par valsts nekustamo īpašumu politikas veidošanu, nedz arī par to, kā publiska persona dibina un nodrošina savu kapitālsabiedrību darbību (piemēram, nosaka stratēģiskos mērķus, izmaksājamās dividendes vai lemj par līdzdalības iegūšanu, palielināšanu, samazināšanu vai izbeigšanu kapitālsabiedrībā) un arī to, kādai ir jābūt valsts politikai rīcībā ar valstij piederošām meža zemēm vai kādiem jābūt noteikumiem, veicot būvniecību valstij piederošajos nekustamajos īpašumos. Turklāt minētās Ministru kabineta rīkojumu projektu kategorijas ir saistītas ar jau spēkā esošu ārējo normatīvo aktu regulējuma realizāciju konkrētā individuālā gadījumā, taču vienlaikus šāda Ministru kabineta rīkojumu virzīšanā apstiprināšanai Ministru kabinetā neskar jautājumus par izmaiņām tiesību sistēmā (kā tas būtu ārējo normatīvo aktu grozījumu gadījumā). Ievērojot minēto, nebūtu tiesiski pamatota un lietderīga Tieslietu ministrijas iesaiste minēto Ministru kabineta rīkojumu projektu kategoriju saskaņošanā TAP portālā.
Kārtības ruļļa regulējums paredz ievērojamu projektu klāstu, par kuriem nepieciešams saskaņojums no Tieslietu ministrijas. Daļa no šādiem projektiem tiešā veidā neveido ietekmi uz tiesību sistēmu (piemēram, dokumenti, kas vērsti uz tiesību akta īstenošanu un piemērošanu) vai arī attiecas vienīgi uz nozares ministriju politikas jomu. Šāds regulējums ievērojami palielina administratīvo slogu projektu saskaņošanā, tas nav lietderīgs un nonāk pretrunā mērķim par efektīvu, mazu valsts pārvaldi un birokrātijas mazināšanu.
Tieslietu ministrija ir vadošā valsts pārvaldes iestāde tieslietu (tiesību sistēmas politikas, tiesu sistēmas un tiesu administrēšanas) nozarēs un tās funkcijās ietilpst izstrādāt, organizēt un koordinēt politiku tiesību sistēmas jomā, tajā skaitā valststiesību, administratīvo tiesību, civiltiesību, komerctiesību, krimināltiesību un reliģisko tiesību jomā, kā arī procesuālo tiesību jomā. Atbilstoši tās funkcijai tiesību sistēmas jomā Tieslietu ministrijas uzdevums ir tiesību politikas veidošana, tās stiprināšana un tiesību aktu jaunrades vērtēšana.
Savukārt tiesību aktu projektu izstrāde ir nozaru ministriju kompetencē. Ikvienam tiesību akta izstrādātājam ir pienākums ievērot no tiesiskas valsts principa atvasināto labas likumdošanas principu, kas cita starpā nozīmē prasību par tiesību akta juridisko kvalitāti. Tiesību akta izstrādātājs ir atbildīgs par tiesību akta kvalitāti tā izstrādes procesā. Tiesību aktu kvalitātes nodrošināšana vienīgi saskaņošanas procesā rada nesamērīgi ilgu šo saskaņošanas procesu, kas savukārt rada papildu administratīvo slogu iestādēm, kavē dokumentu virzību Ministru kabinetā un tā rezultātā palielina birokrātiju kopumā. Tāpēc nozaru ministriju darbs ar tiesību akta kvalitātes nodrošināšanu jau to izstrādes sākumā ir svarīgs un neatņemams elements tiesību sistēmas stiprināšanā un efektīvas, mazas valsts pārvaldes veidošanā.
Spēku zaudējušo Ministru kabineta 2009.gada 7.aprīļa noteikumu Nr.300 “Ministru kabineta kārtības rullis” (turpmāk – spēku zaudējušais kārtības rullis) 73.punkts paredzēja, ka Valsts sekretāru sanāksmē neizsludina tādus tiesību aktu projektus, plānošanas dokumentu projektus un informatīvos ziņojumus, kuri satur ierobežotas pieejamības informāciju, kā arī nav nepieciešams izsludināt šādus tiesību aktu projektus, plānošanas dokumentu projektus un informatīvos ziņojumus:
Ministru kabineta sēdes protokollēmuma projektu par Ministru kabineta sēdes protokollēmumā ministrijai vai citai institūcijai dotā uzdevuma izpildi;
Ministru kabineta rīkojuma projektu par Ministru kabineta rīkojumā ministrijai vai citai institūcijai dotā uzdevuma izpildes termiņa pagarinājumu vai atzīšanu par spēku zaudējušu;
Ministru kabineta rīkojuma projektu par amatpersonu kandidatūru apstiprināšanu, amatpersonu iecelšanu amatā, pārcelšanu citā amatā vai atbrīvošanu no amata, speciālās dienesta pakāpes piešķiršanu un amatpersonu amatu savienošanu;
Ministru kabineta rīkojuma projektu par pilsonības piešķiršanu naturalizācijas kārtībā vai atļauju vai atteikumu atļaut saglabāt Latvijas pilsonību vai citas valsts pilsonību;
Ministru kabineta rīkojuma projektu par Ministru kabineta Atzinības raksta vai balvas piešķiršanu un par naudas balvu piešķiršanu par izciliem sasniegumiem sportā, kultūrā, kā arī mācību olimpiādēs, konkursos un sacensībās;
Ministru kabineta rīkojuma projektu par konsultatīvo padomju, komisiju vai darba grupu izveidi;
Ministru kabineta rīkojuma projektu par amatpersonu dalību starptautiskajās misijās un operācijās;
Ministru kabineta rīkojuma projektu par finanšu līdzekļu piešķiršanu no valsts budžeta programmas “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem”, par apropriācijas pārdali un par ilgtermiņa saistību sadalījumu pa gadiem vai to precizēšanu;
konceptuālo ziņojumu;
informatīvo ziņojumu par plānošanas dokumenta īstenošanu.
Iepriekš minētos projektus institūcijas saskaņoja atbilstoši spēku zaudējušā kārtības ruļļa 111.punktam, kurš paredzēja, ka saskaņojums no Tieslietu ministrijas nepieciešams Ministru kabineta rīkojuma projektam par amatpersonu dalību starptautiskajās misijās un operācijās, kā arī konceptuālam ziņojumam.
Ievērojot minēto, šobrīd Tieslietu ministrijas saskaņojums atbilstoši kārtības rullim ir nepieciešams arī tādiem projektiem, kas iepriekš bija paredzēti spēku zaudējušā kārtības ruļļa 73.punktā, par kuriem saskaņojums nebija nepieciešams, un tā rezultātā ir pieaugusi Tieslietu ministrijas noslodze tādu projektu saskaņošanā, kuru satura izvērtēšana neatbilst Tieslietu ministrijas kompetencei.
Ministru kabineta 2017.gada 16.augusta noteikumu Nr. 474 “Tieslietu ministrijas nolikums” (turpmāk – Tieslietu ministrijas nolikums) 4.punkts noteic:
“4. Ministrijas funkcijas ir:
4.1. izstrādāt, organizēt un koordinēt politiku šādās jomās:
4.1.1. tiesību sistēma, tajā skaitā valststiesību, administratīvo tiesību, civiltiesību, komerctiesību, krimināltiesību un reliģisko tiesību jomā, kā arī procesuālo tiesību jomā;
4.1.2. tiesu sistēma un rajona (pilsētu) tiesu un apgabaltiesu administrēšana;
4.1.3. kriminālsodu un administratīvo sodu sistēma;
4.1.4. sodu izpilde;
4.1.5. tiesu ekspertīze;
4.1.6. informācijas atklātība;
4.1.7. Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistra un Patentu valdes vestie publiskie reģistri;
4.1.8. oficiālās publikācijas, tajās ietvertās informācijas sistematizācija un tiesiskās informācijas pieejamība;
4.1.9. personas datu aizsardzība;
4.1.10. rūpnieciskais īpašums, īpaši patenti, preču zīmes, dizainparaugi un pusvadītāju izstrādājumu topogrāfijas;
4.1.11. nekustamā īpašuma valsts kadastra uzturēšana, zemes kadastrālā uzmērīšana un zemes ierīcība;
4.1.12. juridisku personu (izņemot kredītiestādes) un fizisku personu maksātnespēja;
4.1.13. civilstāvokļa aktu reģistrācija;
4.1.14. reliģiskās lietas;
4.1.15. brīvās juridiskās profesijas;
4.1.16. alternatīvie strīdu risināšanas veidi – šķīrējtiesas un mediācija;
4.1.17. valsts garantēto uzturlīdzekļu nodrošināšana;
4.1.18. valsts nodrošinātā juridiskā palīdzība;
4.1.19. valsts kompensācijas cietušajiem;
4.1.20. noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršana kopīgi ar Finanšu ministriju atbilstoši noteiktajai kompetencei;
4.1.21. valsts vienotais jurista profesionālās kvalifikācijas eksāmens;
4.2. organizēt un koordinēt likumu un citu normatīvo aktu īstenošanu;
4.3. veikt citas ārējos normatīvajos aktos noteiktās funkcijas.”
Tieslietu ministrijas nolikuma 5.2. apakšpunkts paredz, ka, lai izpildītu noteiktās funkcijas, ministrija sniedz atzinumus par citu institūciju izstrādātajiem tiesību aktu un attīstības plānošanas dokumentu projektiem. Attīstības plānošanas sistēmas likuma 4.pants noteic, ka attīstības plānošanas dokumentā izvirza mērķus un sasniedzamos rezultātus attiecīgā politikas jomā vai teritorijā, apraksta noskaidrotās problēmas un paredz to risinājumus, izvērtē šo risinājumu iespējamo ietekmi, kā arī plāno turpmāko politikas īstenošanai un rezultātu novērtēšanai nepieciešamo rīcību.
Tā kā attīstības plānošanas dokumenti nav tiesību aktu sistēmas sastāvdaļa, no Tieslietu ministrijas kompetences izriet vienīgi tādu citu institūciju izstrādāto attīstības plānošanas dokumentu projektu saskaņošana, kas attiecas uz iepriekš norādītajām Tieslietu ministrijas kompetences jomām, tostarp Tieslietu ministrijas nolikuma 5.23.apakšpunktā paredzēto Eiropas Savienības tiesību pārņemšanas un ieviešanas koordinēšanu un kontroli, vai būtiski skar tiesību sistēmu. Ja citu institūciju izstrādāts politikas plānošanas dokuments neskar minētās jomas, tā izvērtēšana neizriet no Tieslietu ministrijas kompetences, jo tas vērsts uz citas institūcijas kompetencē esošas politikas jomas īstenošanu.
Saskaņā ar kārtības ruļļa 47.punktu informatīvais ziņojums ir informācija vai pārskats par Ministru kabineta kompetencē esoša jautājuma risināšanas gaitu, par Ministru kabineta atbalstīta plānošanas dokumenta īstenošanu vai tiesību akta izpildi, un tajā neietver konceptuālus jautājumus. Arī informatīvā ziņojuma projekta kā pie tiesību sistēmas nepiederoša dokumenta vērtēšana neizriet no Tieslietu ministrijas kompetences, ja tas neskar Tieslietu ministrijas kompetences jomu, Eiropas Savienības tiesību pārņemšanu un ieviešanu, tas būtiski neskar tiesību sistēmu un tas neparedz uzdevumus Tieslietu ministrijai. Jau šobrīd saskaņā ar kārtības ruļļa 54.punktu informatīvo ziņojumu, ja saistībā ar informatīvajā ziņojumā minēto jautājumu turpmākā rīcība nav paredzēta vai tas nav saistīts ar citu institūciju kompetenci, var nesaskaņot ar citām ministrijām vai institūcijām. Ievērojot Tieslietu ministrijas kompetenci, nav pamata prasīt saskaņojumu no Tieslietu ministrijas, ja informatīvajā ziņojumā nav paredzēta turpmākā rīcība konkrēti Tieslietu ministrijai vai tās padotībā esošai iestādei, un kārtības ruļļa 52.1.2. apakšpunkts būtu attiecīgi papildināms.
Tāpat no Tieslietu ministrijas kompetences neizriet Ministru kabineta rīkojuma projekta, kas paredz iestādes budžeta apstiprināšanu, vērtēšana, un attiecīgi papildināms kārtības ruļļa 52.1.2.apakšpunkts.
Otrkārt, saskaņā ar spēkā esošo Kārtības ruļļa redakciju Tieslietu ministrijai ir jāsniedz atzinumi par virkni Ministru kabineta rīkojumu projektu, kas saistīti ar rīcību ar publiskai personai piederošu nekustamo un kustamo mantu, šādas mantas apriti publisku personu starpā, būvniecības procesiem publisku personu nekustamajos īpašumos, kā arī par jautājumiem, kas skar valsts kapitālsabiedrību dibināšanas un darbības nodrošināšanas jautājumus. Minēto jautājumu loks līdzīgi kā minēts iepriekš ietvertajā Tieslietu ministrijas funkciju uzskaitījumā, neietilpst Tieslietu ministrijas kompetencē – Tieslietu ministrija nav nedz atbildīga par valsts nekustamo īpašumu politikas veidošanu, nedz arī par to, kā publiska persona dibina un nodrošina savu kapitālsabiedrību darbību (piemēram, nosaka stratēģiskos mērķus, izmaksājamās dividendes vai lemj par līdzdalības iegūšanu, palielināšanu, samazināšanu vai izbeigšanu kapitālsabiedrībā) un arī to, kādai ir jābūt valsts politikai rīcībā ar valstij piederošām meža zemēm vai kādiem jābūt noteikumiem, veicot būvniecību valstij piederošajos nekustamajos īpašumos. Turklāt minētās Ministru kabineta rīkojumu projektu kategorijas ir saistītas ar jau spēkā esošu ārējo normatīvo aktu regulējuma realizāciju konkrētā individuālā gadījumā, taču vienlaikus šāda Ministru kabineta rīkojumu virzīšanā apstiprināšanai Ministru kabinetā neskar jautājumus par izmaiņām tiesību sistēmā (kā tas būtu ārējo normatīvo aktu grozījumu gadījumā). Ievērojot minēto, nebūtu tiesiski pamatota un lietderīga Tieslietu ministrijas iesaiste minēto Ministru kabineta rīkojumu projektu kategoriju saskaņošanā TAP portālā.
Risinājuma apraksts
Projekts paredz optimizēt Ministru kabinetā iesniedzamo dokumentu saskaņošanas procesu. Tieslietu ministrijai kā vadošajai iestādei tiesību politikas jomā paredzēts arī turpmāk saskaņot ārējo tiesību aktu projektus, taču vienlaikus projekts precizē kārtības ruļļa 52.1.2. apakšpunktu, paredzot, ka Tieslietu ministrijas saskaņojums nav nepieciešams arī par tādiem projektiem, kas iepriekš bija paredzēti spēku zaudējušā kārtības ruļļa 73.punktā, par iestādes budžeta apstiprināšanu, kā arī par politikas plānošanas dokumenta projektiem un Ministru kabineta rīkojuma projektiem un citiem projektiem, ja tie neskar Tieslietu ministrijas kompetences jomu, tostarp Eiropas Savienības tiesību pārņemšanu un ieviešanu, vai būtiski neskar tiesību sistēmu, kā arī par informatīvā ziņojuma projektiem, kuros Tieslietu ministrijai vai tās padotības iestādēm netiek paredzēti uzdevumi. Tādējādi kārtības ruļļa regulējums būs vērsts uz tiesību sistēmas stiprināšanu un efektīvas, mazas valsts pārvaldes veidošanu, un tas neradīs iestādēm nelietderīgu administratīvo slogu projektu saskaņošanas procesā.
Problēmas apraksts
Kārtības ruļļa 52.1.1. apakšpunkts paredz, ka no Finanšu ministrijas nepieciešams saņemt atzinumu (projekta saskaņojumu), izņemot Ministru kabineta rīkojumu projektus par atļauju savienot amatus.
Kārtības ruļļa regulējums paredz ievērojamu projektu klāstu, par kuriem nepieciešams saskaņojums no Finanšu ministrijas. Daļa no šādiem projektiem tiešā veidā neveido ietekmi uz
valsts budžeta un finanšu vadības, muitas, nodokļu un nodevu sistēmu vai arī attiecas vienīgi uz nozares ministriju politikas jomu. Šāds regulējums ievērojami palielina administratīvo slogu projektu saskaņošanā, tas nav lietderīgs un nonāk pretrunā mērķim par efektīvu, mazu valsts pārvaldi un birokrātijas mazināšanu.
Ievērojot minēto, šobrīd Finanšu ministrijas saskaņojums atbilstoši kārtības rullim ir nepieciešams arī tādiem projektiem, kas iepriekš bija paredzēti spēku zaudējušā kārtības ruļļa 73.punktā, par kuriem saskaņojums nebija nepieciešams, un tā rezultātā ir pieaugusi Finanšu ministrijas noslodze tādu projektu saskaņošanā, kuru satura izvērtēšana neatbilst Finanšu ministrijas kompetencei.
Ministru kabineta 2003. gada 29. aprīļa noteikumu Nr. 239 "Finanšu ministrijas nolikums" 4.punkts noteic:
"4.1. izstrādāt finanšu politiku;
4.2. organizēt un koordinēt finanšu politikas īstenošanu;
4.3. veikt citas ārējos normatīvajos aktos noteiktās funkcijas."
Finanšu ministrijas nolikuma 5.2. apakšpunkts paredz, ka, lai izpildītu noteiktās funkcijas, ministrija sniedz atzinumus par citu institūciju izstrādātajiem tiesību aktu un attīstības plānošanas dokumentu projektiem. Attīstības plānošanas sistēmas likuma 4.pants noteic, ka attīstības plānošanas dokumentā izvirza mērķus un sasniedzamos rezultātus attiecīgā politikas jomā vai teritorijā, apraksta noskaidrotās problēmas un paredz to risinājumus, izvērtē šo risinājumu iespējamo ietekmi, kā arī plāno turpmāko politikas īstenošanai un rezultātu novērtēšanai nepieciešamo rīcību. No Finanšu ministrijas kompetences izriet vienīgi tādu citu institūciju izstrādāto attīstības plānošanas dokumentu projektu saskaņošana, kas attiecas uz iepriekš norādītajām Finanšu ministrijas kompetences jomām, tai skaitā par politiku valsts budžeta un finanšu vadības, muitas, nodokļu un nodevu sistēmas, nodokļu administrēšanas, publisko iepirkumu, iekšējā audita, grāmatvedības, komercsabiedrību revīzijas, Eiropas Savienības Kohēzijas politikas un citas ārvalstu finanšu palīdzības revīzijas, valsts nekustamo īpašumu pārvaldīšanas un nacionālās (Eiropas Savienības dalībvalsts) komercdarbības atbalsta kontroles politikas jomā (ievērojot Komercdarbības atbalsta kontroles likuma 9. pantā noteikto kompetenču sadalījumu).
Kārtības ruļļa regulējums paredz ievērojamu projektu klāstu, par kuriem nepieciešams saskaņojums no Finanšu ministrijas. Daļa no šādiem projektiem tiešā veidā neveido ietekmi uz
valsts budžeta un finanšu vadības, muitas, nodokļu un nodevu sistēmu vai arī attiecas vienīgi uz nozares ministriju politikas jomu. Šāds regulējums ievērojami palielina administratīvo slogu projektu saskaņošanā, tas nav lietderīgs un nonāk pretrunā mērķim par efektīvu, mazu valsts pārvaldi un birokrātijas mazināšanu.
Ievērojot minēto, šobrīd Finanšu ministrijas saskaņojums atbilstoši kārtības rullim ir nepieciešams arī tādiem projektiem, kas iepriekš bija paredzēti spēku zaudējušā kārtības ruļļa 73.punktā, par kuriem saskaņojums nebija nepieciešams, un tā rezultātā ir pieaugusi Finanšu ministrijas noslodze tādu projektu saskaņošanā, kuru satura izvērtēšana neatbilst Finanšu ministrijas kompetencei.
Ministru kabineta 2003. gada 29. aprīļa noteikumu Nr. 239 "Finanšu ministrijas nolikums" 4.punkts noteic:
"4.1. izstrādāt finanšu politiku;
4.2. organizēt un koordinēt finanšu politikas īstenošanu;
4.3. veikt citas ārējos normatīvajos aktos noteiktās funkcijas."
Finanšu ministrijas nolikuma 5.2. apakšpunkts paredz, ka, lai izpildītu noteiktās funkcijas, ministrija sniedz atzinumus par citu institūciju izstrādātajiem tiesību aktu un attīstības plānošanas dokumentu projektiem. Attīstības plānošanas sistēmas likuma 4.pants noteic, ka attīstības plānošanas dokumentā izvirza mērķus un sasniedzamos rezultātus attiecīgā politikas jomā vai teritorijā, apraksta noskaidrotās problēmas un paredz to risinājumus, izvērtē šo risinājumu iespējamo ietekmi, kā arī plāno turpmāko politikas īstenošanai un rezultātu novērtēšanai nepieciešamo rīcību. No Finanšu ministrijas kompetences izriet vienīgi tādu citu institūciju izstrādāto attīstības plānošanas dokumentu projektu saskaņošana, kas attiecas uz iepriekš norādītajām Finanšu ministrijas kompetences jomām, tai skaitā par politiku valsts budžeta un finanšu vadības, muitas, nodokļu un nodevu sistēmas, nodokļu administrēšanas, publisko iepirkumu, iekšējā audita, grāmatvedības, komercsabiedrību revīzijas, Eiropas Savienības Kohēzijas politikas un citas ārvalstu finanšu palīdzības revīzijas, valsts nekustamo īpašumu pārvaldīšanas un nacionālās (Eiropas Savienības dalībvalsts) komercdarbības atbalsta kontroles politikas jomā (ievērojot Komercdarbības atbalsta kontroles likuma 9. pantā noteikto kompetenču sadalījumu).
Risinājuma apraksts
Projekts paredz optimizēt Ministru kabinetā iesniedzamo dokumentu saskaņošanas procesu. Finanšu ministrijai kā vadošajai iestādei tiesību politikas jomā paredzēts arī turpmāk saskaņot ārējo tiesību aktu projektus, taču vienlaikus projekts precizē kārtības ruļļa 52.1.1. apakšpunktu, paredzot, ka Finanšu ministrijas saskaņojums nav nepieciešams arī par tādiem projektiem, kas iepriekš bija paredzēti spēku zaudējušā kārtības ruļļa 73.punktā, par iestādes budžeta apstiprināšanu, kā arī par politikas plānošanas dokumenta projektiem un Ministru kabineta rīkojuma projektiem un citiem projektiem, ja tie neskar Tieslietu ministrijas kompetences jomu, tostarp Eiropas Savienības tiesību pārņemšanu un ieviešanu, vai būtiski neskar tiesību sistēmu, kā arī par informatīvā ziņojuma projektiem, kuros Tieslietu ministrijai vai tās padotības iestādēm netiek paredzēti uzdevumi. Tādējādi kārtības ruļļa regulējums būs vērsts uz tiesību sistēmas stiprināšanu un efektīvas, mazas valsts pārvaldes veidošanu, un tas neradīs iestādēm nelietderīgu administratīvo slogu projektu saskaņošanas procesā.
Problēmas apraksts
Kārtības ruļļa 11.punkts paredz iespēju iesniedzot saistītos Tiesību aktu projektus pievienot vienu apvienoto anotāciju (izņemot likumprojektus). TAP portāla lietošanas laikā konstatēts, ka līdz ar TAP portāla ieviešanu zuduši nepieciešamība pēc šādas vajadzības, jo pastāv iespēja jebkuram projektam nokopēt jau esošu anotāciju.
Risinājuma apraksts
Projekts paredz atteikties no vienas apvienotās anotācijas vairākiem projektiem. TAP portālā tā vietā paredzēta iespēja nokopēt jebkuru citu anotāciju.
Problēmas apraksts
Atbilstoši Ministru kabineta 2022. gada 15. novembra rīkojumam Nr. 808 "Par Pārresoru koordinācijas centra likvidāciju" ar 2023. gada 1. martu ir likvidēts Pārresoru koordinācijas centrs (pievienojot to Valsts kancelejai). Kārtības ruļļa vairākos punktos ir minēts Pārresoru koordinācijas centrs, līdz ar to nepieciešams aizstāt kārtības ruļļa tekstā vārdus "Pārresoru koordinācijas centrs" ar vārdiem "Valsts kanceleja".
Risinājuma apraksts
Kārtības ruļļa tekstā nepieciešams aizstāt vārdus "Pārresoru koordinācijas centrs" ar vārdiem "Valsts kanceleja".
Problēmas apraksts
Paziņojums par starpinstitūcijas sanāksmi un precizētais projekts (TA lieta, anotācija, izziņa) tiek nosūtīts ārpus TAP portāla, līdz ar to netiek nodrošināts viss saskaņošanas process vienuviet.
Risinājuma apraksts
Precizēta kārtība, kādā tiek sasaukta starpinstitūciju sanāksme. Turpmāk paredzēts, ka paziņojumi atbildīgā ministrija sasauc kopīgu starpinstitūciju sanāksmi, informāciju par to norādot TAP portālā. Atzinuma sniedzēji par to saņems paziņojumu TAP portālā vai e-pastā, ja atzinums ir sniegts TAP portāla publiskajā vidē.
Problēmas apraksts
Lai nodrošinātu likumos, Saeimas lēmumos un Valsts prezidenta paziņojumos Ministru kabinetam doto uzdevumu izpildi, Ministru prezidents, ja nepieciešams, dod uzdevumu (rezolūciju) attiecīgajam Ministru kabineta loceklim. Uzdevumu (rezolūciju) izpildes termiņu nosaka atbilstoši likumā noteiktajam termiņam, kurā Ministru kabinets izdod attiecīgo tiesību aktu, vai, ja likumā šāds termiņš nav noteikts, – atbilstoši likuma spēkā stāšanās termiņam, bet, ja šis termiņš jau pagājis vai ir īsāks par diviem mēnešiem, tad uzdevuma izpildes termiņš ir divi mēneši no uzdevuma saņemšanas dienas. Nosakot termiņu divi mēneši tiek noteikts neatbilstošs termiņš Saeimas lēmumos un Valsts prezidenta paziņojumos.
Risinājuma apraksts
Precizētā kārtība nosaka, ka uzdevumu (rezolūciju) izpildes termiņu nosaka atbilstoši likumā noteiktajam termiņam. Līdz ar to atbildīgajām ministrijām nepieciešams rūpīgi sekot likumprojektā noteiktajam termiņam izstrādājot un saskaņojot to.
Problēmas apraksts
TAP portāls ir papildināts ar jaunām tehniskām funkcionalitātēm un šo funkcionalitātes izmantošana ir jāietver kārtības rullī. Papildus veikti vairāki tehniski un redakcionāli precizējumi.
Risinājuma apraksts
Precizēta kārtības ruļļa 32., 33., 35., 45., 50., 53., 54., 66., 68., 71., 97.1, 105., 107.1 113., 153., 181. un 199.1 punkts.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Nē
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Nē
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
Cita informācija
-
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
4.2. Cita informācija
-
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
-
6.4. Cita informācija
-
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
Institūcijas
- Valsts kanceleja
- VSIA "Latvijas Vēstnesis"
7.2. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.3. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.4. Projekta izpildes ietekme uz pārvaldes funkcijām un institucionālo struktūru
Ietekme
Jā/Nē
Skaidrojums
1. Tiks veidota jauna institūcija
-
-
2. Tiks likvidēta institūcija
Jā
Pārresoru koordinācijas centrs ir likvidēts pievienojot Valsts kancelejai.
3. Tiks veikta esošās institūcijas reorganizācija
-
-
4. Institūcijas funkcijas un uzdevumi tiks mainīti (paplašināti vai sašaurināti)
-
-
5. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu efektivizācija
Jā
Turpmāk visi plānošanas dokumenti un informatīvie ziņojumi par plānošanas dokumentu īstenošanu tiks automātiski novirzīti publicēšanai VSIA "Latvijas Vēstnesis". Līdz ar to sistēma POLSIS vairs netiks uzturēta.
6. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu digitalizācija
Jā
Informatīvie ziņojumi par plānošanas dokumentu īstenošanu tiks automātiski novirzīti publicēšanai VSIA "Latvijas Vēstnesis"
7. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu optimizācija
-
-
8. Cita informācija
-
-
7.5. Cita informācija
-
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Turpmāk visi plānošanas dokumenti un informatīvie ziņojumi par to īstenošanu tiks publicēti tikai VSIA "Latvijas Vēstnesis". Turpmāk POLSIS sistēma netiks uzturēta tādējādi tiks optimizēti procesi.
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.2. Cita informācija
-
Pielikumi