22-TA-975: Noteikumu projekts (Groza manuāli)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Grozījumi Ministru kabineta 2014. gada 14. oktobra noteikumos Nr. 633 "Autoceļu un ielu būvnoteikumi"" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
Ministrijas / iestādes iniciatīva
Apraksts
Izstrādāts pēc ministrijas iniciatīvas ņemot vērā Būvniecības likuma pārejas noteikumu 27. punktu, kas nosaka, ka šā likuma grozījumi par 12. panta ceturtās un piektās daļas izslēgšanu un 14. panta papildināšanu ar 1.3 daļu stājas spēkā 2022. gada 1. jūlijā, kā arī būvniecības informācijas sistēmas pilnveidoto funkcionalitāti.
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Precizēt atsauces par būvniecības procesa termiņiem, ņemot vērā pieņemtos grozījumus Būvniecības likumā, kā arī pilnveidot būvniecības informācijas sistēmā norādāmo informāciju par būvniecībā radītajiem atkritumiem un citas konstatētās neprecizitātes.
Spēkā stāšanās termiņš
01.07.2022.
Pamatojums
Ar 01.07.2022. būvniecības procesuālos termiņus nosaka vispārīgie būvnoteikumi nevis Būvniecības likums (Būvniecības likuma pārejas noteikumu 27. punkts).
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Saeimā 2021. gada 15. aprīlī pieņemtajos grozījumos Būvniecības likumā tika 14. panta 1.3 daļā noteikts, ka būvvalde vai institūcija, kura pilda būvvaldes funkcijas, izskata būvprojektu un izdara atbilstošas atzīmes vispārīgajos būvnoteikumos noteiktajos termiņos, vienlaikus svītrojot Būvniecības likuma 12. panta ceturto un piekto daļu. Likuma pārejas noteikumu 27. punkts nosaka, ka šā likuma grozījumi par 12. panta ceturtās un piektās daļas izslēgšanu un 14. panta papildināšanu ar 1.3 daļu stājas spēkā 2022. gada 1. jūlijā, līdz ar to speciālajos būvnoteikumos ir nepieciešams veikt grozījumus.
Šobrīd būvniecības procesā par būvniecībā radītiem atkritumiem informācija ir jāsniedz ierosinot būvniecības ieceri un pabeidzot būvdarbus pie objekta pieņemšanas ekspluatācijā, bet netiek norādīta pašu būvdarbu laikā. Lai nodrošinātu efektīvāku būvniecībā radīto atkritumu apsaimniekošanu, nepieciešams veikt grozījumos vispārīgajos un speciālajos būvnoteikumos, pilnveidojot sniedzamo informāciju par būvniecības atkritumiem arī būvdarbu gaitā (piemēram, būvdarbu žurnālā).
Šobrīd būvniecības procesā par būvniecībā radītiem atkritumiem informācija ir jāsniedz ierosinot būvniecības ieceri un pabeidzot būvdarbus pie objekta pieņemšanas ekspluatācijā, bet netiek norādīta pašu būvdarbu laikā. Lai nodrošinātu efektīvāku būvniecībā radīto atkritumu apsaimniekošanu, nepieciešams veikt grozījumos vispārīgajos un speciālajos būvnoteikumos, pilnveidojot sniedzamo informāciju par būvniecības atkritumiem arī būvdarbu gaitā (piemēram, būvdarbu žurnālā).
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Saeimā 2021. gada 15. aprīlī pieņemtajos grozījumos Būvniecības likumā tika 14. panta 1.3 daļā noteikts, ka būvvalde vai institūcija, kura pilda būvvaldes funkcijas, izskata būvprojektu un izdara atbilstošas atzīmes vispārīgajos būvnoteikumos noteiktajos termiņos, vienlaikus svītrojot Būvniecības likuma 12. panta ceturto un piekto daļu. Likuma pārejas noteikumu 27. punkts nosaka, ka šā likuma grozījumi par 12.panta ceturtās un piektās daļas izslēgšanu un 14. panta papildināšanu ar 1.3 daļu stājas spēkā 2022. gada 1. jūlijā, līdz ar to speciālajos būvnoteikumos ir jāprecizē atsauces, aizstājot Būvniecības likuma 12. panta ceturto un piekto daļu ar vispārīgajiem būvnoteikumiem, kas turpmāk noteiks termiņus, kādos būvvalde vai institūcija, kura veic būvvaldes funkcijas, pieņem lēmumus un veic atbilstošas atzīmes.
Risinājuma apraksts
Speciālajos būvnoteikumos precizēs atsauces, aizstājot Būvniecības likuma 12. panta ceturto un piekto daļu ar vispārīgajiem būvnoteikumiem, kas turpmāk noteiks termiņus, kādos būvvalde vai institūcija, kura veic būvvaldes funkcijas, pieņem lēmumus un veic atbilstošas atzīmes.
Problēmas apraksts
Šobrīd speciālajos būvnoteikumos ir noteikts, ka ierosinot būvniecību, būvniecības ieceres dokumentos ir jānorāda ziņas par būvdarbu laikā radīto būvniecības atkritumu apsaimniekošanu, būvdarbu laikā radīto būvniecības atkritumu apjomu, būvdarbu laikā radīto atkritumu pārstrādes vai apglabāšanas vietu, teritorijas sakārtošanas veidu (šo būvnoteikumu 6. un 7. pielikums), bet pabeidzot būvdarbus ir jānorāda atkritumu apsaimniekotāja nosaukums un būvdarbu laikā radīto būvniecības atkritumu apjoms (tonnas) (šo būvnoteikumu 8. un 11. pielikums). Būvniecības dokumentos ir jānorāda kopējais atkritumu apjoms, nenorādot precīzāk par šo atkritumu veidu.
Risinājuma apraksts
Speciālajos būvnoteikumos precizēs būvniecības informācijas sistēmā norādāmo informāciju par būvniecībā radītajiem atkritumiem, ņemot vērā Eiropas Reģionālā attīstības fonda projekta "Būvniecības procesu un IS attīstība 2.kārta"(Nr.2.2.1.1/19/I/005) 4. laidiena ietvaros sadarbībā ar Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas, Valsts vides dienesta un Valsts sabiedrība ar ierobežotu atbildību "Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centrs" pārstāvju līdzdalību saskaņoto un pilnveidoto būvniecības informācijas sistēmas funkcionalitāti, kas nodrošina būvniecības atkritumu uzskaiti būvniecības informācijas sistēmā visa būvniecības procesa laikā.
Turpmāk, ierosinot būvniecību, būvniecības ieceres dokumentos būs jānorāda ziņas par plānoto būvdarbu laikā radīto būvniecības atkritumu veidu atbilstoši atkritumu klasifikatoram (Ministru kabineta 2011. gada 19. aprīļa noteikumu Nr. 302 "Noteikumi par atkritumu klasifikatoru un īpašībām, kuras padara atkritumus bīstamus" pielikums) un to apjomu. Savukārt, pabeidzot būvdarbus un ierosinot objektu pieņemšanu ekspluatācijā, kā līdz šim jānorāda atkritumu apsaimniekotājs, kurš atbilstoši vides aizsardzības jomas normatīvajiem aktiem ir saņēmis atbilstošās atļaujas, būvdarbu laikā radīto būvniecības atkritumu apjomu, un papildus jānorāda šo atkritumu veidu atbilstoši atkritumu klasifikatoram (Ministru kabineta 2011. gada 19. aprīļa noteikumu Nr. 302 "Noteikumi par atkritumu klasifikatoru un īpašībām, kuras padara atkritumus bīstamus" pielikums).
Līdz ar to būvniecības informācijas sistēmā uzkrātos datus varēs nodot uz Atkritumu pārvadājumu uzskaites sistēmu par būvniecības atkritumu nodošanu atkritumu apsaimniekotājiem izvešanai no būvobjekta, kā arī datu analizēšanas un kontroles vajadzībām, kas ļaus efektīvāk izsekot būvniecībā radīto atkritumu apsaimniekošanu.
Turpmāk, ierosinot būvniecību, būvniecības ieceres dokumentos būs jānorāda ziņas par plānoto būvdarbu laikā radīto būvniecības atkritumu veidu atbilstoši atkritumu klasifikatoram (Ministru kabineta 2011. gada 19. aprīļa noteikumu Nr. 302 "Noteikumi par atkritumu klasifikatoru un īpašībām, kuras padara atkritumus bīstamus" pielikums) un to apjomu. Savukārt, pabeidzot būvdarbus un ierosinot objektu pieņemšanu ekspluatācijā, kā līdz šim jānorāda atkritumu apsaimniekotājs, kurš atbilstoši vides aizsardzības jomas normatīvajiem aktiem ir saņēmis atbilstošās atļaujas, būvdarbu laikā radīto būvniecības atkritumu apjomu, un papildus jānorāda šo atkritumu veidu atbilstoši atkritumu klasifikatoram (Ministru kabineta 2011. gada 19. aprīļa noteikumu Nr. 302 "Noteikumi par atkritumu klasifikatoru un īpašībām, kuras padara atkritumus bīstamus" pielikums).
Līdz ar to būvniecības informācijas sistēmā uzkrātos datus varēs nodot uz Atkritumu pārvadājumu uzskaites sistēmu par būvniecības atkritumu nodošanu atkritumu apsaimniekotājiem izvešanai no būvobjekta, kā arī datu analizēšanas un kontroles vajadzībām, kas ļaus efektīvāk izsekot būvniecībā radīto atkritumu apsaimniekošanu.
Problēmas apraksts
Šajos būvnoteikumos nav noteikta kārtība, kādā veidā pagarināma būvatļauja, ja tiek pārsniegts būvatļaujā norādītais maksimālais būvdarbu veikšanas ilgums, kas atbilstoši Ministru kabineta 2014. gada 19. augusta noteikumiem Nr. 500 "Vispārīgie būvnoteikumi" ir 5 vai 8 gadi. Lai salāgotu ar citiem speciālajiem būvnoteikumiem, šie būvnoteikumi papildināmi ar nosacījumiem būvatļaujas pagarināšanai.
Risinājuma apraksts
Būvnoteikumi papildināti ar 108.2 un 108.3 punktu, nosakot vienotu būvatļaujas pagarināšanas kārtību, kāda tā noteikta citos speciālajos būvnoteikumos, proti, būvatļauju pagarina uz būvniecības ierosinātāja pieprasīto laiku, ja institūcijā, kura pilda būvvaldes funkcijas, iesniegts būves novietnes un izbūvēto ārējo inženiertīklu izpildmērījuma plāns, kā arī uz pieprasīto pagarinājuma termiņu izsniegtas būvdarbu veicēja civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas polises kopija. Būvniecības ierosinātājs, izvērtējot pieejamos resursus un vēl nepieciešamo laiku realizējamam būvdarbu apjomam, var paprasīt pagarināt būvatļauju uz vienu gadu, uz trīs vai ilgāk, bet visā pagarinājuma laikā ir jābūt spēkā esošai būvdarbu veicēja civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas polisei.
Problēmas apraksts
Saeimā 2021. gada 15. aprīlī pieņemtajos grozījumos Būvniecības likums tika papildināts ar 19.2 pantu, kas nosaka būvniecības procesa dalībnieku pienākumus un atbildību. Šā panta piektā daļa paredz, ja būvdarbu veicējs pirms būvdarbu uzsākšanas nav pieprasījis būvprojekta papildu detalizācijas izstrādi, viņš ir atbildīgs par iespējamām sekām, kā arī par attiecīgās detalizācijas nodrošināšanu. Par detalizācijas un tajā ietverto risinājumu atbilstību būvprojektam un tajā ietvertajiem risinājumiem atbild detalizācijas izstrādātājs. Savukārt šo būvnoteikumu 117. punktā arī noteikta ir noteikta būvdarbu veicēja atbildība par būvprojekta detalizācijas izstrādi, līdz ar to nepieciešams precizēt punkta redakciju.
Risinājuma apraksts
Precizēts būvnoteikumu 117. punkts, svītrojot teikumu par būvdarbu veicēja atbildību par būvprojekta detalizācijas izstrādi.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Nē
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Nē
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Fiziskās personas
JāIetekmes apraksts
Būvju īpašnieki un citi būvniecības procesa dalībnieki, kas realizēs konkrēto būvniecību. Mērķgrupas aptuveno lielumu vai īpatsvaru nav iespējams noteikt.
Juridiskās personas
JāIetekmes apraksts
Būvju īpašnieki un citi būvniecības procesa dalībnieki, kas realizēs konkrēto būvniecību, kā arī institūcija, kura pilda būvvaldes funkcijas, kura lems par būvniecību. Mērķgrupas aptuveno lielumu vai īpatsvaru nav iespējams noteikt.
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
Cita informācija
-
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
4.1. Saistītie tiesību aktu projekti
4.1.1. Grozījumi Ministru kabineta 2014. gada 2. septembra noteikumos Nr.529 "Ēku būvnoteikumi" (22-TA-974)
Pamatojums un apraksts
Savstarpēji vienveidīga regulējuma salāgošana (termiņi, būvniecībā radītie atkritumi)
Atbildīgā institūcija
Ekonomikas ministrija
4.1.2. Grozījumi Ministru kabineta 2014. gada 2. septembra noteikumos Nr. 530 "Dzelzceļa būvnoteikumi" (22-TA-976)
Pamatojums un apraksts
Savstarpēji vienveidīga regulējuma salāgošana (termiņi, būvniecībā radītie atkritumi)
Atbildīgā institūcija
Ekonomikas ministrija
4.1.3. Grozījumi Ministru kabineta 2015. gada 24. novembra noteikumos Nr. 661 "Ar radiācijas drošību saistīto būvju būvnoteikumi" (22-TA-979)
Pamatojums un apraksts
Savstarpēji vienveidīga regulējuma salāgošana (termiņi, būvniecībā radītie atkritumi)
Atbildīgā institūcija
Ekonomikas ministrija
4.1.4. Grozījumi Ministru kabineta 2014. gada 16. septembra noteikumos Nr. 550 "Hidrotehnisko un meliorācijas būvju būvnoteikumi" (22-TA-977)
Pamatojums un apraksts
Savstarpēji vienveidīga regulējuma salāgošana (termiņi, būvniecībā radītie atkritumi)
Atbildīgā institūcija
Ekonomikas ministrija
4.1.5. Grozījumi Ministru kabineta 2014. gada 14. oktobra noteikumos Nr. 631 "Latvijas Republikas iekšējo jūras ūdeņu, teritoriālās jūras un ekskluzīvās ekonomiskās zonas būvju būvnoteikumi" (22-TA-973)
Pamatojums un apraksts
Savstarpēji vienveidīga regulējuma salāgošana (termiņi, būvniecībā radītie atkritumi)
Atbildīgā institūcija
Ekonomikas ministrija
4.1.6. Grozījumi Ministru kabineta 2014. gada 19. augusta noteikumos Nr. 501 "Elektronisko sakaru inženierbūvju būvnoteikumi" (22-TA-980)
Pamatojums un apraksts
Savstarpēji vienveidīga regulējuma salāgošana (termiņi, būvniecībā radītie atkritumi)
Atbildīgā institūcija
Ekonomikas ministrija
4.1.7. Grozījumi Ministru kabineta 2014. gada 19. augusta noteikumos Nr. 500 "Vispārīgie būvnoteikumi" (22-TA-972)
Pamatojums un apraksts
Noteikt būvniecības procesuālos termiņus, kādos būvvalde vai institūcija, kura pilda būvvaldes funkcijas, izskata būvprojektu un izdara atbilstošas atzīmes.
Atbildīgā institūcija
Ekonomikas ministrija
4.2. Cita informācija
-
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Nē
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
Būvniecības valsts kontroles birojsNevalstiskās organizācijas
JāCits
-6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
Veids
Publiskā apspriešana
Saite uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem
-
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
-
6.4. Cita informācija
-
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.5. Cita informācija
-
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
8.2. Cita informācija
-
Pielikumi