24-TA-613: Noteikumu projekts (Jauns)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.–2027. gadam 4.2.4. specifiskā atbalsta mērķa "Veicināt mūžizglītību, jo īpaši piedāvājot elastīgas prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem, ņemot vērā uzņēmējdarbības un digitālās prasmes, labāk prognozējot pārmaiņas un vajadzību pēc jaunām prasmēm, pamatojoties uz darba tirgus vajadzībām, atvieglojot karjeras maiņu un sekmējot profesionālo mobilitāti" 4.2.4.3. pasākuma "Digitālo prasmju pilnveide" īstenošanas noteikumi" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
Ministrijas / iestādes iniciatīva
Apraksts
Ministru kabineta (turpmāk – MK) noteikumu projekts "Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.–2027. gadam 4.2.4. specifiskā atbalsta mērķa "Veicināt mūžizglītību, jo īpaši piedāvājot elastīgas prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem, ņemot vērā uzņēmējdarbības un digitālās prasmes, labāk prognozējot pārmaiņas un vajadzību pēc jaunām prasmēm, pamatojoties uz darba tirgus vajadzībām, atvieglojot karjeras maiņu un sekmējot profesionālo mobilitāti" 4.2.4.3. pasākuma "Digitālo prasmju pilnveide" īstenošanas noteikumi" (turpmāk – noteikumu projekts) izstrādāts, pamatojoties uz Eiropas Savienības fondu 2021. – 2027. gada plānošanas perioda vadības likuma 19. panta 6. un 13. punktu. Noteikumu projekta ietvaros tiks sniegts atbalsts sabiedrības digitālo iespēju izmantošanas veicināšanai saskaņā ar Digitālās transformācijas pamatnostādnēm 2021. – 2027. gadam (apstiprinātas ar MK 2021. gada 7. jūlija rīkojumu Nr. 490 "Par Digitālās transformācijas pamatnostādnēm 2021.-2027. gadam").
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Noteikumu projekta mērķis ir pilnveidot tiešās pārvaldes iestāžu, valsts institūciju, kas nav Ministru kabineta padotībā, atvasinātu publiska personu vai to iestāžu, tiesu iestāžu, prokuratūras, kā arī privātpersonu, kurām deleģēts valsts pārvaldes uzdevums, darbinieku (turpmāk - valsts un pašvaldību iestāžu darbinieki) digitālās prasmes un veicināt uz sabiedrību un uzņēmējiem orientēto digitālo iespēju un platformu izmantošanu, tādējādi paaugstinot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju iespēju izmantošanu un mazinot digitālo plaisu sabiedrībā.
Spēkā stāšanās termiņš
Vispārējā kārtība
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Digitālās transformācijas pamatnostādnēs 2021.– 2027. gadam (apstiprinātas ar MK 2021. gada 7. jūlija rīkojumu Nr. 490 "Par Digitālās transformācijas pamatnostādnēm 2021.-2027. gadam") digitālo prasmju attīstīšana ir noteikta par valsts prioritāti.
Digitālās dekādes 2023. gada ziņojumā par Latviju (pieejams tīmekļvietnē: https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/2023-report-state-digital-decade) iekļauts Eiropas Komisijas ieteikums Latvijai turpināt paātrināt centienus digitalizēt publiskos pakalpojumus un attīstīt digitālos publiskos pakalpojumus gan iedzīvotājiem, gan uzņēmumiem.
Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumā (ES) 2022/2481 (2022. gada 14. decembris), ar ko izveido politikas programmu "Digitālās desmitgades ceļš" 2030. gadam (turpmāk – Dekādes programma), ir noteikti līdz 2030. gadam sasniedzamie vispārīgie digitālie mērķi un digitālie mērķrādītāji, to sasniegšanas uzraudzība un arī daudzvalstu projektu veidošana. Dekādes programmā noteikto digitālo mērķrādītāju sasniegšanas uzraudzība paredz Eiropas Savienības dalībvalstīm iesniegt Eiropas Komisijai valstu digitālās desmitgades stratēģiskos ceļvežus par laiku līdz 2030. gadam, rosinot, ja tas iespējams un izmērāms valstu līmenī, valstu prognozētās trajektorijas, kurās apraksta pieņemtos, plānotos vai īstenotos instrumentus, lai dotu ieguldījumu Dekādes programmā izklāstīto vispārīgo mērķu un digitālo mērķrādītāju sasniegšanā Eiropas Savienības līmenī. Lai nodrošinātu minētā uzdevuma izpildi, 2024. gada 30. janvārī MK tika pieņemts informatīvais ziņojums "Digitālās desmitgades stratēģiskais ceļvedis Latvijai līdz 2030. gadam" (protokols Nr.5/25§), kurā iekļauta informācija par Latvijas apņemšanos sasniegt Eiropas Komisijas izvirzīto mērķi līdz 2030. gadam – nodrošināt, ka visi galvenie publiskie pakalpojumi iedzīvotājiem un uzņēmējiem ir pieejami tiešsaistē. Tie ietver galvenos publiskos pakalpojumus, kas sniedzami iedzīvotājiem tiešsaistē, mērot pēc tā, kāds ir administratīvo procedūru īpatsvars, ko svarīgu dzīves notikumu gadījumā var pilnībā izpildīt tiešsaistē. Tas attiecas uz šādiem dzīves notikumiem: pārvākšanās, transports, maza apmēra prasību procedūras sākšana, ģimene, profesionālā dzīve, studijas, veselība.
Digitālās transformācijas pamatnostādnēs 2021.–2027. gadam noteikts, ka valsts pakalpojumi primāri tiek sniegti digitāli, nodrošinot to saņemšanu personai piemērotākajā, vienotā, profesionālā tīklā.
Digitālās dekādes 2023. gada ziņojumā par Latviju (pieejams tīmekļvietnē: https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/2023-report-state-digital-decade) iekļauts Eiropas Komisijas ieteikums Latvijai turpināt paātrināt centienus digitalizēt publiskos pakalpojumus un attīstīt digitālos publiskos pakalpojumus gan iedzīvotājiem, gan uzņēmumiem.
Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumā (ES) 2022/2481 (2022. gada 14. decembris), ar ko izveido politikas programmu "Digitālās desmitgades ceļš" 2030. gadam (turpmāk – Dekādes programma), ir noteikti līdz 2030. gadam sasniedzamie vispārīgie digitālie mērķi un digitālie mērķrādītāji, to sasniegšanas uzraudzība un arī daudzvalstu projektu veidošana. Dekādes programmā noteikto digitālo mērķrādītāju sasniegšanas uzraudzība paredz Eiropas Savienības dalībvalstīm iesniegt Eiropas Komisijai valstu digitālās desmitgades stratēģiskos ceļvežus par laiku līdz 2030. gadam, rosinot, ja tas iespējams un izmērāms valstu līmenī, valstu prognozētās trajektorijas, kurās apraksta pieņemtos, plānotos vai īstenotos instrumentus, lai dotu ieguldījumu Dekādes programmā izklāstīto vispārīgo mērķu un digitālo mērķrādītāju sasniegšanā Eiropas Savienības līmenī. Lai nodrošinātu minētā uzdevuma izpildi, 2024. gada 30. janvārī MK tika pieņemts informatīvais ziņojums "Digitālās desmitgades stratēģiskais ceļvedis Latvijai līdz 2030. gadam" (protokols Nr.5/25§), kurā iekļauta informācija par Latvijas apņemšanos sasniegt Eiropas Komisijas izvirzīto mērķi līdz 2030. gadam – nodrošināt, ka visi galvenie publiskie pakalpojumi iedzīvotājiem un uzņēmējiem ir pieejami tiešsaistē. Tie ietver galvenos publiskos pakalpojumus, kas sniedzami iedzīvotājiem tiešsaistē, mērot pēc tā, kāds ir administratīvo procedūru īpatsvars, ko svarīgu dzīves notikumu gadījumā var pilnībā izpildīt tiešsaistē. Tas attiecas uz šādiem dzīves notikumiem: pārvākšanās, transports, maza apmēra prasību procedūras sākšana, ģimene, profesionālā dzīve, studijas, veselība.
Digitālās transformācijas pamatnostādnēs 2021.–2027. gadam noteikts, ka valsts pakalpojumi primāri tiek sniegti digitāli, nodrošinot to saņemšanu personai piemērotākajā, vienotā, profesionālā tīklā.
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Atbilstoši Digitālās dekādes 2023. gada ziņojumā par Latviju norādītajam, Latvija joprojām ir nedaudz zem Eiropas Savienības vidējā rādītāja vismaz digitālo pamatprasmju ziņā (51% salīdzinājumā ar 54 %, tāds pats kā 2022. gada rezultāts), un tas joprojām ir ievērojami zemāks par Dekādes programmā noteikto mērķrādītāju – 80 % līdz 2030. gadam. Tas vien liecina par nepieciešamību īstenot dažāda veida izglītojošas un informējošas aktivitātes un pasākumu kopumus, lai sasniegtu 2030. gada mērķi un panākt pilnīgu publisko pakalpojumu pieejamību tiešsaistē.
Latvijas Atvērto datu portālā data.gov.lv pieejamie dati par 2021., 2022. un 2023. gadu liecina, ka e-pakalpojumu izmantošana ik gadu turpina pieaugt, kas liecina par līdz šim veikto digitālo risinājumu izmantošanas veicināšanas īstenoto darbību efektivitāti.
Latvijas Atvērto datu portālā data.gov.lv pieejamie dati par 2021., 2022. un 2023. gadu liecina, ka e-pakalpojumu izmantošana ik gadu turpina pieaugt, kas liecina par līdz šim veikto digitālo risinājumu izmantošanas veicināšanas īstenoto darbību efektivitāti.
Risinājuma apraksts
Lai nodrošinātu augstāk minētos Dekādes programmā noteiktos mērķus, ir jāturpina īstenot mērķtiecīgi pasākumi digitālo risinājumu izmantošanas veicināšanai, līdz ar to 4.2.4.3. pasākuma "Digitālo prasmju pilnveide" (turpmāk – 4.2.4.3. pasākums) ietvaros ir plānoti ieguldījumi gan mācību, gan komunikāciju aktivitāšu īstenošanai.
4.2.4.3. pasākuma atbalstāmās darbības ir plānotas atbilstoši Latvijas Nacionālā attīstības plāna 2021. – 2027. gadam (turpmāk - NAP) rīcības virziena "Tehnoloģiskā vide un pakalpojumi" izvirzītajam mērķim “Digitalizējot transformēta publiskā pārvalde, racionāli pārvaldīta organizatoriskā un tehnoloģiskā ekosistēma, kas ir iekšēji integrēta un ārēji atvērta kopīgas vērtības radīšanai, inovācijām un lietotājorientētai pieejai publisko pakalpojumu sniegšanā fiziskajā un digitālajā vidē” un uzdevumam, veicinot digitālo risinājumu izmantošanu, paaugstinot iedzīvotāju digitālās prasmes.
Latvijā ir augsts līmenis izveidoto digitālo pakalpojumu pieejamībā, atbilstoši Digitālās dekādes 2023. gada ziņojuma par Latviju datiem, Latvijā digitālo pakalpojumu pieejamība iedzīvotājiem rādītājs ir 87,17, kas ir augstāks kā vidēji ES, kur rādītājs ir 77,03. Vienlaikus ir jāīsteno pasākumi šo risinājumu izmantošanas veicināšanai, lai nodrošinātu digitālajos risinājumos ieguldīto līdzekļu lielāku atdevi un lietderību, jo ik gadu pakalpojumu pieejamība pieaug, bet atbilstoši Digitālās dekādes 2023. gada ziņojuma par Latviju datiem, e-pakalpojumus 2023. gadā izmantoja 76,96%, bet 2022.gadā 83,95%. 2022. gadā e-pakalpojumu izmantošana tika veicināta, īstenojot mācību un komunikāciju pasākumus par digitālajiem risinājumiem.
Digitālās transformācijas izaicinājumu risināšanai ir nepieciešama kompleksa pieeja un, ņemot vērā, ka identificētie šķēršļi patstāvīgai digitālo pakalpojumu un risinājumu izmantošanai ietver gan nepietiekamas prasmes, gan lietošanas ieradumus, ir būtiski paaugstināt dažādu sabiedrības grupu digitālās prasmes un informētības līmeni par digitālo risinājumu priekšrocībām un pieejamību. Arī ES fondu 2014.‑ 2020. gada plānošanas perioda pieredze liecina, ka centralizēti īstenotie komunikācijas pasākumi ir veicinājuši izveidoto valsts digitālo risinājumu izmantošanas līmeņa pieaugumu.
Līdz ar to 4.2.4.3. pasākuma ietvaros atbalsts sabiedrības digitālo iespēju izmantošanas veicināšanai plānots divos virzienos:
1) tiks izglītoti valsts, valstspilsētu, novada pašvaldību (turpmāk - pašvaldības) un to padotībā esošo iestāžu, piemēram, Valsts un pašvaldību vienoto klientu apkalpošanas centru (turpmāk – VPVKAC), Latvijas Nacionālās bibliotēkas, Valsts zemes dienesta u.c. darbinieki, kas varēs veikt digitālo mentoru lomu, ievērojot, ka iepriekš minētie darbinieki izmanto un būs pilnveidojuši vai apguvuši jaunas prasmes izmantot valsts un pašvaldību iestāžu digitālos risinājumus dažādu dzīves situāciju risināšanā, kā arī var iedvesmot to izmantošanā citus (savas iestādes kolēģus un klientus) un sniegt atbalstu iedzīvotājiem digitālo risinājumu izmantošanā. Lai mērītu mērķgrupas mācību rezultātā iegūtās zināšanas un publisko un privāto pakalpojumu izmantošanu, tiks izveidots un aprobēts praksē monitoringa ietvars.
Līdzšinējā pieredze parāda, ka digitālie mentori ir būtisks kanāls sabiedrības informēšanai paradumu maiņai un izglītošanai, kā arī iedrošināšanai digitālo risinājumu izmantošanā. Tie savu pienākumu ietvaros tālāk konsultē, iedrošina un sniedz atbalstu ikvienam sabiedrības pārstāvim e-pakalpojumu un dažādu digitālo rīku (personas apliecība (eID karte), e-paraksts, e-adrese) lietošanā, lai ikviens, neatkarīgi no digitālajām prasmēm, spētu saņemt sev nepieciešamos pakalpojumus elektroniski.
Lai nodrošinātu, ka pasākuma mērķa grupa - valsts un pašvaldību iestāžu darbinieki - ir informēti par savām tiesībām piedalīties mācības, ir paredzēts komunicēt vairākos veidos:
-nosūtot oficiālas vēstules valsts un pašvaldību iestādēm, ietverot detalizētu informāciju par projektu, tā mērķiem un ieguvumiem, piedaloties tajā (tai skaitā dalībniekiem, kas piedalījušie mācībās programmas “Dari digitāli” ietvaros” (ap 8 000 valsts un pašvaldību darbinieki), kā arī projekta Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānisma plāna (turpmāk – AF plāna)investīcijas 2.3.2.2.i. “Valsts un pašvaldību digitālās transformācijas prasmju un spēju attīstība” projekta Nr. 2.3.2.2.i.0/1/23/I/VARAM/001 “Publiskās pārvaldes digitālā akadēmija” ietvaros);
- izmantojot iekšējos komunikācijas kanālus iestādēs;
- caur digitālām platformām, (piemēram, e-pasti, sociālie tīkli, mājaslapas);
- tiešas saziņas veidā;
- nododot informāciju Digitālajiem inovāciju centriem (piemēram, Kuldīgas digitālais inovāciju centrs, Cēsu digitālais centrs), kas tiešā veidā strādā ar pašvaldības darbiniekiem;
- piedaloties pasākumos, kuros piedalās valsts un pašvaldību darbinieki;
- projekta ieviešanas laikā, īstenojot projekta ietvaros paredzētās komunikācijas aktivitātes,
lai caur šiem dažādajiem komunikācijas veidiem mērķa grupas dalībnieki būtu informēti un motivēti piedalīties projekta aktivitātēs.
Mācību piedāvājums tiks attiecināts tikai uz mērķa grupu, kas ir valsts un pašvaldību iestādes, attiecīgi, ikviens mērķa grupas dalībnieks varēs pieteikties tiešsaistes mācībām. Piereģistrējoties apmācībām, dalībniekiem būs jānorāda kontaktinformācija, tai skaitā, darbavieta, tādējādi nodrošinot atbilstību mērķa grupai un ka tiek sasniegts šajos MK noteikumos noteiktais iznākuma rādītājs (1 867 nodarbinātas personas), vienlaikus paredzams, ka, ņemot vērā, ka tiks īstenoti arī attālinātu apmācību pasākumi, kopējais apmācīto darbinieku skaits varētu būtiski pārsniegt šajos MK noteikumos noteikto rādītāju.
2) atbilstoši Digitālās transformācijas pamatnostādnēm 2021. – 2027. gadam tiks īstenotas komunikācijas aktivitātes par digitālajiem risinājumiem iedzīvotājiem, par efektīvu un uzticamu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (turpmāk -IKT) pārvaldību, par digitālās tautsaimniecības transformāciju, par datu pārvaldību un mākslīgo intelektu un par digitālajiem risinājumiem Eiropas līmenī. Plānots īstenot, piemēram, šādas komunikāciju aktivitātes:
a) piecas integrētās komunikācijas kampaņas, t.sk. reģionālajos medijos;
b) dalība sarunu festivālā LAMPA, Latvijas atvērto tehnoloģiju asociācijas kultūras datu hakatonā, forumā "5G Techritory", Digitālajā nedēļā u.c.;
c) klātienes un tiešsaistes pasākumi sadarbībā ar valsts un pašvaldību iestādēm, kā arī nevalstiskajām organizācijām;
d) regulāras komunikācijas veikšana sociālajos tīklos, nodrošinot mērķtiecīgu satura izvietošanu, kas ir būtisks elements digitālo prasmju attīstībā.
Ir būtiski nodrošināt informāciju par valsts radītajiem digitālajiem risinājumiem, jo attālināta pakalpojumu pieteikšana un saņemšana ne tikai potenciāli uzlabo sabiedrības dzīves kvalitāti, nodrošina vienlīdzīgas iespējas un mazina digitālo plaisu, bet arī samazina administratīvo un finansiālo slogu valsts pārvaldei, tai skaitā pašvaldībām. Piemēram, arvien vairāk iedzīvotāju Latvijā izvēlas saziņu ar valsts un pašvaldību iestādēm drošā elektroniskā veidā un e-adreses lietotāju skaits jau pārsniedz 200 000 fizisko personu, kas ļauj iestādēm būtiski ietaupīt finanšu resursus, samazinot papīra dokumentu plūsmu un ietaupot pakalpojumu sniedzošo iestāžu darbinieku laiku. Līdz ar to ir jāturpina īstenot mērķtiecīgas komunikācijas aktivitātes par valsts izveidotajiem un plānotajiem digitālajiem risinājumiem, lai nodrošinātu vēl aktīvāku šo risinājumu izmantošanu gan fiziskām, gan juridiskām personām, kas savukārt nodrošinātu gan papildu finanšu ietaupījumu valsts iestādēm, gan arī sociālekonomisko ieguvumu lietotājiem.
Plānotie ieguldījumi nodarbināto personu izglītošanā sniegs ieguldījumu NAP noteiktā mērķa "Digitālo risinājumu izmantošanas veicināšana, paaugstinot iedzīvotāju digitālās prasmes" sasniegšanā - tiks nodrošināti par digitālajiem risinājumiem zinoši pašvaldību iestāžu darbinieki (digitālie mentori), kas savukārt veicinās sabiedrības digitālo prasmju un zināšanu attīstību un valsts izstrādāto digitālo risinājumu (e - pakalpojumi, IKT platformas u.c.) izmantošanu. VPVKAC punktos ir pieejami brīvpieejas datori un internets katrā pagasta teritorijā, vienlaikus kvalificēti darbinieki sniegs konsultācijas par digitālo iespēju izmantošanu (kā valsts, tā ikdienas vajadzībām nepieciešamo citu digitālo rīku). Atbilstoši valsts pakalpojumu stratēģijai, VPVKAC punkti kļūs par būtiskāko atbalsta punktu pakalpojumu saņemšanai reģionos (digitālā formā).
4.2.4.3. pasākuma ietvaros plānotie pasākumi veicinās Digitālās transformācijas pamatnostādnēs 2021.–2027. gadam noteiktā rīcības virziena “Sabiedrības digitālo prasmju attīstība no pamatprasmēm līdz augsta līmeņa prasmēm” mērķu sasniegšanu, sniedzot ieguldījumu pamatnostādnēs noteikto minētā rīcības virziena uzdevumu izpildē.
4.2.4.3. pasākumam plānota sinerģija ar šādām AF plāna investīcijām: AF plāna investīciju 2.3.2.1.i. "Digitālās prasmes iedzīvotājiem t.sk. jauniešiem" un AF plāna investīciju 2.3.2.2.i. "Valsts un pašvaldību digitālās transformācijas prasmju un spēju attīstība", AF plāna investīciju 3.1.1.2.i. "Pašvaldību kapacitātes stiprināšana to darbības efektivitātes un kvalitātes uzlabošanai", AF plāna investīciju 2.3.1.4.i. "Individuālo mācību kontu pieejas attīstība", AF plāna investīciju 3.1.2.5.i. "Prasmju pilnveide pieaugušajiem", kā arī ERASMUS+ projektu "Nacionālie koordinatori Eiropas programmas īstenošanai pieaugušo izglītībā".
Vienlaikus šo pasākumu ietvaros plānotās darbības ir nepietiekamas, tai skaitā, ņemot vērā, ka to īstenošana ir plānota tikai līdz 2026.gada vidum, kā arī, ņemot vērā mūsdienu straujās digitālās pārmaiņas un aktuālās tendences, apmācību materiāli un apmācības ir nepārtraukti jāatjauno, lai nodrošinātu apmācību aktualitāti un tās atbilstu jaunākajām tendencēm un tehnoloģiskajām izmaiņām.
Finansējuma saņēmējs nodrošina komunikācijas un vizuālās identitātes prasību nodrošināšanas pasākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (turpmāk – regula 2021/1060) 47. un 50. pantā un atbilstoši normatīvajiem aktiem par kārtību, kādā Eiropas Savienības fondu vadībā iesaistītās institūcijas nodrošina šo fondu ieviešanu 2021.—2027. gada plānošanas periodā, kā arī ievērojot Eiropas Savienības fondu 2021. – 2027. gada plānošanas perioda un Atveseļošanas fonda komunikācijas un dizaina vadlīnijas.
Pasākumam pieejamais finansējums
Kopējais 4.2.4.3. pasākumam plānotais finansējums ir 4 335 338 euro, tai skaitā Eiropas Sociālā fonda Plus fonda (turpmāk – ESF+) finansējums – 3 685 037 euro un nacionālais finansējums (valsts budžeta finansējums) – 650 301 euro, tai skaitā:
1) 4.2.4.3. pasākuma ietvaros šobrīd pieejamais finansējums: 3 651 330 euro, tai skaitā ESF+ finansējums – 3 103 630 euro apmērā un nacionālais finansējums (valsts budžeta finansējums) – 547 700 euro apmērā;
2) elastības finansējums, kas būs pieejams 4.2.4.3. pasākuma īstenošanai no 2026. gada 1. janvāra (pēc Eiropas Komisijas lēmuma par vidusposma pārskatu) – 684 008 euro, tai skaitā ESF+ finansējums – 581 407 euro un nacionālais finansējums (valsts budžeta finansējums) – 102 601 euro.
Prasības projekta iesniedzējam
Noteikumu projekts nosaka, ka projekta iesniedzējs, kas pēc projekta iesnieguma apstiprināšanas un civiltiesiskā līguma vai vienošanās par projekta īstenošanu noslēgšanas ir finansējuma saņēmējs, 4.2.4.3. pasākuma ietvaros ir Viedās administrācijas un reģionālās attīstības ministrija (turpmāk - VARAM).
Vienlaikus tiek noteiktas prasības projekta iesniedzējam un sadarbības partnerim, ievērojot, ka noteikumu projekts paredz iespēju par sadarbības partneri piesaistīt tiešās vai pastarpinātās pārvaldes iestādes.
Noteikumu projekts paredz, ka projekta iesniegums tiek sagatavots atbilstoši projektu iesniegumu atlases nolikumā noteiktajām prasībām un iesniegts sadarbības iestādē, izmantojot Kohēzijas politikas fondu vadības informācijas sistēmu.
Sasniedzamie iznākuma un rezultāta rādītāji
Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmā 2021.-2027. gadam noteiktais 4.2.4. specifiskā atbalsta mērķa "Veicināt mūžizglītību, jo īpaši piedāvājot elastīgas prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem, ņemot vērā uzņēmējdarbības un digitālās prasmes, labāk prognozējot pārmaiņas un vajadzību pēc jaunām prasmēm, pamatojoties uz darba tirgus vajadzībām, atvieglojot karjeras maiņu un sekmējot profesionālo mobilitāti" kopējais iznākuma rādītājs ir "nodarbinātas personas, tostarp pašnodarbinātas personas", attiecīgi 4.2.4.3. pasākuma ietvaros sasniedzamais iznākuma rādītājs ir "1 867 nodarbinātas personas (personu skaits)". Atbilstoši 4.2.4.3. pasākuma mērķim un plānotajām darbībām ar rādītāju tiek saprasti valsts un pašvaldību darbinieki. Faktiskais apmācīto skaits būs atkarīgs no pašvaldību vajadzību analīzes un no veikto apmācību iepirkumu rezultātiem, kas var atšķirties atkarībā no satura, kas konkrētāk tiks atspoguļots projekta iesniegumā, tai skaitā, sadarbojoties ar pašvaldībām. Paredzams, ka, ņemot vērā, ka tiks īstenoti arī attālinātu apmācību pasākumi, kopējais apmācīto darbinieku skaits varētu pārsniegt noteikumu projektā noteikto iznākuma rādītāju.
4.2.4.3. pasākuma ietvaros ir noteikti šādi nacionālie rādītāji:
1. organizēti vismaz 30 pasākumi informācijas un komunikācijas tehnoloģiju iespēju izmantošanas veicināšanai (semināri, konferences vai citi pasākumi);
2. mācībās piedalījušās vismaz 1 867 valsts un pašvaldību darbinieki;
3. īstenotas vismaz piecas integrētās komunikāciju kampaņas.
Atbalstāmās darbības un attiecināmās izmaksas
Visas 4.2.4.3. pasākuma ietvaros plānotās atbalstāmās darbības atbilst Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.–2027. gadam 4.2. prioritātes "Digitālo prasmju pilnveide" noteiktajiem intervences kodam – 145.
Noteikumu projekts nosaka atbalstāmās darbības un attiecināmās izmaksas. Projekta ietvaros attiecināmās izmaksas ir pakārtotas atbalstāmajām darbībām.
Tematiski atbalstu paredzēts koncentrēt uz mācību un komunikācijas aktivitāšu īstenošanu.
Noteikumu projektā noteiktas tiešās attiecināmās izmaksas un netiešās attiecināmās izmaksas. Netiešās attiecināmās izmaksas nav tieši saistītas ar projekta rezultātu sasniegšanu, bet atbalsta un nodrošina atbilstošus apstākļus projekta veicamo darbību realizācijai un projekta rezultātu sasniegšanai, piemērojot netiešo izmaksu vienoto likmi 15% apmērā no projekta tiešajām personāla izmaksām. Tās ir finansējuma saņēmēja projekta personāla administratīvās izmaksas, kas paredzētas iestādes ikdienas darbības nodrošināšanai, piemēram, telpu un iekārtu izmantošanas izmaksas, komunālie un sakaru maksājumi, iestādes vadības un atbalsta struktūrvienību izmaksas. Netiešajās attiecināmajās izmaksās ietilpst: kancelejas preces, biroja piederumi un biroja aprīkojuma īre vai iegāde, telpu noma, komunālie maksājumi un telpu uzturēšanas izmaksas; telekomunikācijas, interneta izmaksas un pasta pakalpojumu izmaksas; informācijas tehnoloģiju uzturēšanas izmaksas (piemēram, nepieciešamās licences un programmatūras atjauninājumi).
Noteikumu projekta ietvaros ir atbalstāmas projekta vadības un īstenošanas personāla iekšzemes komandējumu un darba braucienu izmaksas un ārvalstu komandējumu izmaksas finansējuma saņēmēja projekta vadītājam un īstenošanas personālam gan Eiropas Savienības dalībvalstīs, gan ārpus Eiropas Savienības dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem par kārtību, kādā atlīdzināmi ar komandējumu saistītie izdevumi, ja tās ir pamatotas un saistītas ar projekta īstenošanu.
Noteikumu projekta ietvaros ir attecināmas jaunradītu projekta vadības un īstenošanas personāla darba vietu aprīkojuma, biroja mēbeļu, tehnikas, datorprogrammu un licenču iegādes vai īres izmaksas ne vairāk kā 3 000 euro vienai darba vietai visā projekta īstenošanas laikā, vienlaikus vērtējot aprīkojuma iegādes samērīgumu attiecībā uz darbiniekiem, kuriem tiek piemērots daļlaika noslodzes princips.
Noteikumu projekts nosaka, ka attiecināmas ir arī citas ar mācību, semināru, konferenču, integrēto komunikāciju kampaņu, pieredzes apmaiņas un citu prasmju paaugstināšanas un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju iespēju izmantošanas veicināšanas pasākumu organizēšanu un īstenošanu saistītās izmaksas, piemēram, pasākumu organizēšanas uzņēmumu piesaistes izmaksas tehnisko pakalpojumu nodrošinājumam, ja nepieciešams.
4.2.4.3. pasākuma ietvaros ir atbalstāmas darbības, kas nodrošina vienlīdzību, iekļaušanu un nediskrimināciju. Paredzēts, ka projektu izstrādes laikā, īstenošanā un vadībā tiks nodrošināta informācijas un vides piekļūstamības, nediskriminācijas pēc vecuma, dzimuma, etniskās piederības un citām pazīmēm un vienlīdzīgu iespēju principu ievērošana.
Vienkāršotās izmaksas
Administratīvā sloga mazināšanai projekta vadības personāla izmaksu nodrošināšanai tiek piemērota personāla izmaksu vienotā likme 20% apmērā no noteikumu projekta 20. punktā minētajām pārējām tiešajām attiecināmajām izmaksām, kas nav noteikumu projekta 20.1. apakšpunktā minētās tiešās attiecināmās projekta vadības personāla izmaksas, saskaņā ar regulas 2021/1060 55. panta 1. punktu.
Projekta vadības personāla izmaksu vienotās likmes aprēķins balstīts uz šādiem pamatprincipiem, kas nosaka, ka tas ir:
1) taisnīgs – personāla izmaksu vienotās likmes apmērs tiks piemērots vienoti projekta ietvaros;
2) objektīvs – personāla izmaksu vienotās likmes apmērs ir aprēķināts, nepārsniedzot mēnešalgu grupu viduspunktus valsts un pašvaldību institūcijās nodarbinātajiem ierēdņiem un darbiniekiem un attiecīgi VARAM veiktajiem aprēķiniem, ņemot vērā indikatīvi prognozējamās projektu tiešās attiecināmās izmaksas;
3) pārbaudāms – personāla izmaksu vienotās likmes aprēķins ir pamatots ar VARAM veiktajiem aprēķiniem;
4) iepriekš noteikts – personāla izmaksu vienotā likme un piemērošanas nosacījumi ir noteikti šajos MK noteikumos, un piemērojami atbilstoši šajos MK noteikumos noteiktajām prasībām (tikai pēc šo MK noteikumu spēkā stāšanās brīža).
Ņemot vērā noteikumu projektā noteiktos izmaksu attiecināmības nosacījumus, projekta vadības un īstenošanas personāla izmaksām indikatīvi pieejamais ESF+ finansējums ir 704 933 euro. Kvalitatīvai projekta ieviešanai projekta vadības un īstenošanas nodrošināšanai indikatīvi ir nepieciešamas vismaz 5 slodzes – projekta vadītāja (39.1. amatu saime, IV A līmenis, 11. mēnešalgu grupa), projekta koordinatoru (39.1. saimes III līmenis, 10. mēnešalgu grupa), VARAM Juridiskā departamenta jurista (24. saimes II līmenis, 10. grupa) un finansista (15.1. amatu saime, III līmenis, 10. mēnešalgu grupa) iesaiste, algu likmes nosakot saskaņā ar Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumu, nepārsniedzot tajā noteikto mēnešalgu grupu skalas viduspunktu. Ievērojot iepriekš minēto, projektam pieejamā finansējuma ietvaros 5 slodžu nodrošināšanai tā īstenošanas laikā būtu iespējams piesaistīt finansējumu projekta vadības un īstenošanas personālam 4,4 gadus, kas ir projektā paredzēto aktivitāšu īstenošanas intensīvais periods.
Noteikumu projekta 20.1. apakšpunktā norādīto personāla izmaksu ietvaros tiks nodrošinātas projekta administratīvās, organizatoriskās un koordinējošās funkcijas (vecākais projekta vadītājs, projekta koordinators, VARAM Juridiskā departamenta jurists, finansists), savukārt noteikumu projekta 20.5.1. un 20.6. apakšpunktā minētie speciālisti nodrošinās projekta saturisko īstenošanu kā pakalpojumu sniedzēji, kas tiks piesaistīti, ievērojot noteikumu projekta 28. punktā noteikto kārtību, kas paredz, ka finansējuma saņēmējs projekta īstenošanai nepieciešamo preču un pakalpojumu iegādi veic saskaņā ar normatīvajiem aktiem publisko iepirkumu jomā, un minēto speciālistu pienākumi nepārklājas, nodrošinot izmaksu un finansējuma nodalāmību.
Izmaksas ir attiecināmas no brīža, kad tiek noslēgta vienošanās par projekta īstenošanu.
Pievienotās vērtības nodoklis, kas tiešā veidā saistīts ar projektu, uzskatāms par attiecināmām izmaksām saskaņā ar regulas 2021/1060 64. panta 1. punkta "c" apakšpunktā ietvertajiem nosacījumiem. Lai novērstu dubultā finansējuma risku, finansējuma saņēmējs nodrošina finanšu plūsmas (arī pievienotās vērtības nodokļa izmaksu uzskaiti) uzskatāmu nodalīšanu no citām finansējuma saņēmēja darbības finanšu plūsmām projekta īstenošanas laikā.
Projekta īstenošanas nosacījumi
Finansējuma saņēmējs projektu īsteno saskaņā ar noslēgto vienošanos par projekta īstenošanu, bet ne ilgāk kā līdz 2029. gada 31. decembrim.
Noteikumu projektā noteikti arī citi projekta īstenošanas, tostarp komunikācijas un vizuālās identitātes pasākumu nodrošināšanas nosacījumi.
VARAM nodrošina, ka tiek nodalītas funkcijas, ko tā pilda kā ES fondu 2021.- 2027. gada plānošanas perioda atbildīgā iestāde un kā finansējuma saņēmējs 4.2.4.3. pasākuma ietvaros.
Citi nosacījumi
VARAM kā finansējuma saņēmējs nodrošinās dubultā finansējuma novēršanas risku, lai 4.2.4.3. pasākuma ietvaros plānotais atbalsts, t.sk. atbalstāmo darbību saturs, nepārklātos ar citiem valsts un ārvalstu finanšu atbalsta instrumentiem. 4.2.4.3. pasākums tiks īstenots sinerģijā ar AF investīcijām 2.3.2.1.i. "Digitālās prasmes iedzīvotājiem t.sk. jauniešiem", 2.3.2.2.i. "Valsts un pašvaldību digitālās transformācijas prasmju un spēju attīstība", 3.1.1.2.i. "Pašvaldību kapacitātes stiprināšana to darbības efektivitātes un kvalitātes uzlabošanai", 2.3.1.4.i "Individuālo mācību kontu pieejas attīstība", 3.1.2.5.i. "Prasmju pilnveide pieaugušajiem" un ERASMUS+ projektu "Nacionālie koordinatori Eiropas programmas īstenošanai pieaugušo izglītībā", nodrošinot demarkāciju investīciju /projektu līmenī un ievērojot pasākumu atšķirīgo satura fokusu, regulāri apmainoties ar informāciju starp investīciju un projektu īstenošanā iesaistītajiem darbiniekiem par mācību pasākumu saturu, norises laika grafiku un rezultātiem.
Atbalsts nodrošinās savstarpēju papildinātību ar 1.3.1. SAM "Izmantot digitalizācijas priekšrocības iedzīvotājiem, uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm" aktivitātēm to mērķu sekmīgai sasniegšanai.
4.2.4.3. pasākuma ietvaros komercdarbības atbalsts nav paredzēts. Plānotais finansējuma saņēmējs ir VARAM, kas ir tiešās valsts pārvaldes iestāde un kas 4.2.4.3. pasākuma ietvaros neveiks saimniecisko darbību, savukārt par sadarbības partneriem (ja attiecināms) var tikt piesaistītas tiešās vai pastarpinātās pārvaldes iestādes, kas pasākuma ietvaros arī neveiks saimniecisko darbību, līdz ar to 4.2.4.3. pasākums Komercdarbības atbalsta kontroles likuma 5. panta kontekstā nav jāvērtē.
Atbilstoši regulas Nr. 2021/1060 40. panta 2. punkta "a" apakšpunktam projekta iesnieguma vērtēšanas kritēriji tiks apstiprināti Eiropas Savienības fondu uzraudzības komitejā, vienlaikus sagatavojot arī kritēriju piemērošanas metodiku.
Ievērojot noteikumu projekta nosacījumus attiecībā uz interešu konflikta neesību, finansējuma saņēmējs izveido iekšējās kontroles sistēmu korupcijas un interešu konflikta riska novēršanai publiskas personas institūcijā atbilstoši normatīvajam regulējumam par iekšējās kontroles sistēmas pamatprasībām korupcijas un interešu konflikta riska novēršanai publiskas personas institūcijā.
4.2.4.3. pasākuma atbalstāmās darbības ir plānotas atbilstoši Latvijas Nacionālā attīstības plāna 2021. – 2027. gadam (turpmāk - NAP) rīcības virziena "Tehnoloģiskā vide un pakalpojumi" izvirzītajam mērķim “Digitalizējot transformēta publiskā pārvalde, racionāli pārvaldīta organizatoriskā un tehnoloģiskā ekosistēma, kas ir iekšēji integrēta un ārēji atvērta kopīgas vērtības radīšanai, inovācijām un lietotājorientētai pieejai publisko pakalpojumu sniegšanā fiziskajā un digitālajā vidē” un uzdevumam, veicinot digitālo risinājumu izmantošanu, paaugstinot iedzīvotāju digitālās prasmes.
Latvijā ir augsts līmenis izveidoto digitālo pakalpojumu pieejamībā, atbilstoši Digitālās dekādes 2023. gada ziņojuma par Latviju datiem, Latvijā digitālo pakalpojumu pieejamība iedzīvotājiem rādītājs ir 87,17, kas ir augstāks kā vidēji ES, kur rādītājs ir 77,03. Vienlaikus ir jāīsteno pasākumi šo risinājumu izmantošanas veicināšanai, lai nodrošinātu digitālajos risinājumos ieguldīto līdzekļu lielāku atdevi un lietderību, jo ik gadu pakalpojumu pieejamība pieaug, bet atbilstoši Digitālās dekādes 2023. gada ziņojuma par Latviju datiem, e-pakalpojumus 2023. gadā izmantoja 76,96%, bet 2022.gadā 83,95%. 2022. gadā e-pakalpojumu izmantošana tika veicināta, īstenojot mācību un komunikāciju pasākumus par digitālajiem risinājumiem.
Digitālās transformācijas izaicinājumu risināšanai ir nepieciešama kompleksa pieeja un, ņemot vērā, ka identificētie šķēršļi patstāvīgai digitālo pakalpojumu un risinājumu izmantošanai ietver gan nepietiekamas prasmes, gan lietošanas ieradumus, ir būtiski paaugstināt dažādu sabiedrības grupu digitālās prasmes un informētības līmeni par digitālo risinājumu priekšrocībām un pieejamību. Arī ES fondu 2014.‑ 2020. gada plānošanas perioda pieredze liecina, ka centralizēti īstenotie komunikācijas pasākumi ir veicinājuši izveidoto valsts digitālo risinājumu izmantošanas līmeņa pieaugumu.
Līdz ar to 4.2.4.3. pasākuma ietvaros atbalsts sabiedrības digitālo iespēju izmantošanas veicināšanai plānots divos virzienos:
1) tiks izglītoti valsts, valstspilsētu, novada pašvaldību (turpmāk - pašvaldības) un to padotībā esošo iestāžu, piemēram, Valsts un pašvaldību vienoto klientu apkalpošanas centru (turpmāk – VPVKAC), Latvijas Nacionālās bibliotēkas, Valsts zemes dienesta u.c. darbinieki, kas varēs veikt digitālo mentoru lomu, ievērojot, ka iepriekš minētie darbinieki izmanto un būs pilnveidojuši vai apguvuši jaunas prasmes izmantot valsts un pašvaldību iestāžu digitālos risinājumus dažādu dzīves situāciju risināšanā, kā arī var iedvesmot to izmantošanā citus (savas iestādes kolēģus un klientus) un sniegt atbalstu iedzīvotājiem digitālo risinājumu izmantošanā. Lai mērītu mērķgrupas mācību rezultātā iegūtās zināšanas un publisko un privāto pakalpojumu izmantošanu, tiks izveidots un aprobēts praksē monitoringa ietvars.
Līdzšinējā pieredze parāda, ka digitālie mentori ir būtisks kanāls sabiedrības informēšanai paradumu maiņai un izglītošanai, kā arī iedrošināšanai digitālo risinājumu izmantošanā. Tie savu pienākumu ietvaros tālāk konsultē, iedrošina un sniedz atbalstu ikvienam sabiedrības pārstāvim e-pakalpojumu un dažādu digitālo rīku (personas apliecība (eID karte), e-paraksts, e-adrese) lietošanā, lai ikviens, neatkarīgi no digitālajām prasmēm, spētu saņemt sev nepieciešamos pakalpojumus elektroniski.
Lai nodrošinātu, ka pasākuma mērķa grupa - valsts un pašvaldību iestāžu darbinieki - ir informēti par savām tiesībām piedalīties mācības, ir paredzēts komunicēt vairākos veidos:
-nosūtot oficiālas vēstules valsts un pašvaldību iestādēm, ietverot detalizētu informāciju par projektu, tā mērķiem un ieguvumiem, piedaloties tajā (tai skaitā dalībniekiem, kas piedalījušie mācībās programmas “Dari digitāli” ietvaros” (ap 8 000 valsts un pašvaldību darbinieki), kā arī projekta Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānisma plāna (turpmāk – AF plāna)investīcijas 2.3.2.2.i. “Valsts un pašvaldību digitālās transformācijas prasmju un spēju attīstība” projekta Nr. 2.3.2.2.i.0/1/23/I/VARAM/001 “Publiskās pārvaldes digitālā akadēmija” ietvaros);
- izmantojot iekšējos komunikācijas kanālus iestādēs;
- caur digitālām platformām, (piemēram, e-pasti, sociālie tīkli, mājaslapas);
- tiešas saziņas veidā;
- nododot informāciju Digitālajiem inovāciju centriem (piemēram, Kuldīgas digitālais inovāciju centrs, Cēsu digitālais centrs), kas tiešā veidā strādā ar pašvaldības darbiniekiem;
- piedaloties pasākumos, kuros piedalās valsts un pašvaldību darbinieki;
- projekta ieviešanas laikā, īstenojot projekta ietvaros paredzētās komunikācijas aktivitātes,
lai caur šiem dažādajiem komunikācijas veidiem mērķa grupas dalībnieki būtu informēti un motivēti piedalīties projekta aktivitātēs.
Mācību piedāvājums tiks attiecināts tikai uz mērķa grupu, kas ir valsts un pašvaldību iestādes, attiecīgi, ikviens mērķa grupas dalībnieks varēs pieteikties tiešsaistes mācībām. Piereģistrējoties apmācībām, dalībniekiem būs jānorāda kontaktinformācija, tai skaitā, darbavieta, tādējādi nodrošinot atbilstību mērķa grupai un ka tiek sasniegts šajos MK noteikumos noteiktais iznākuma rādītājs (1 867 nodarbinātas personas), vienlaikus paredzams, ka, ņemot vērā, ka tiks īstenoti arī attālinātu apmācību pasākumi, kopējais apmācīto darbinieku skaits varētu būtiski pārsniegt šajos MK noteikumos noteikto rādītāju.
2) atbilstoši Digitālās transformācijas pamatnostādnēm 2021. – 2027. gadam tiks īstenotas komunikācijas aktivitātes par digitālajiem risinājumiem iedzīvotājiem, par efektīvu un uzticamu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (turpmāk -IKT) pārvaldību, par digitālās tautsaimniecības transformāciju, par datu pārvaldību un mākslīgo intelektu un par digitālajiem risinājumiem Eiropas līmenī. Plānots īstenot, piemēram, šādas komunikāciju aktivitātes:
a) piecas integrētās komunikācijas kampaņas, t.sk. reģionālajos medijos;
b) dalība sarunu festivālā LAMPA, Latvijas atvērto tehnoloģiju asociācijas kultūras datu hakatonā, forumā "5G Techritory", Digitālajā nedēļā u.c.;
c) klātienes un tiešsaistes pasākumi sadarbībā ar valsts un pašvaldību iestādēm, kā arī nevalstiskajām organizācijām;
d) regulāras komunikācijas veikšana sociālajos tīklos, nodrošinot mērķtiecīgu satura izvietošanu, kas ir būtisks elements digitālo prasmju attīstībā.
Ir būtiski nodrošināt informāciju par valsts radītajiem digitālajiem risinājumiem, jo attālināta pakalpojumu pieteikšana un saņemšana ne tikai potenciāli uzlabo sabiedrības dzīves kvalitāti, nodrošina vienlīdzīgas iespējas un mazina digitālo plaisu, bet arī samazina administratīvo un finansiālo slogu valsts pārvaldei, tai skaitā pašvaldībām. Piemēram, arvien vairāk iedzīvotāju Latvijā izvēlas saziņu ar valsts un pašvaldību iestādēm drošā elektroniskā veidā un e-adreses lietotāju skaits jau pārsniedz 200 000 fizisko personu, kas ļauj iestādēm būtiski ietaupīt finanšu resursus, samazinot papīra dokumentu plūsmu un ietaupot pakalpojumu sniedzošo iestāžu darbinieku laiku. Līdz ar to ir jāturpina īstenot mērķtiecīgas komunikācijas aktivitātes par valsts izveidotajiem un plānotajiem digitālajiem risinājumiem, lai nodrošinātu vēl aktīvāku šo risinājumu izmantošanu gan fiziskām, gan juridiskām personām, kas savukārt nodrošinātu gan papildu finanšu ietaupījumu valsts iestādēm, gan arī sociālekonomisko ieguvumu lietotājiem.
Plānotie ieguldījumi nodarbināto personu izglītošanā sniegs ieguldījumu NAP noteiktā mērķa "Digitālo risinājumu izmantošanas veicināšana, paaugstinot iedzīvotāju digitālās prasmes" sasniegšanā - tiks nodrošināti par digitālajiem risinājumiem zinoši pašvaldību iestāžu darbinieki (digitālie mentori), kas savukārt veicinās sabiedrības digitālo prasmju un zināšanu attīstību un valsts izstrādāto digitālo risinājumu (e - pakalpojumi, IKT platformas u.c.) izmantošanu. VPVKAC punktos ir pieejami brīvpieejas datori un internets katrā pagasta teritorijā, vienlaikus kvalificēti darbinieki sniegs konsultācijas par digitālo iespēju izmantošanu (kā valsts, tā ikdienas vajadzībām nepieciešamo citu digitālo rīku). Atbilstoši valsts pakalpojumu stratēģijai, VPVKAC punkti kļūs par būtiskāko atbalsta punktu pakalpojumu saņemšanai reģionos (digitālā formā).
4.2.4.3. pasākuma ietvaros plānotie pasākumi veicinās Digitālās transformācijas pamatnostādnēs 2021.–2027. gadam noteiktā rīcības virziena “Sabiedrības digitālo prasmju attīstība no pamatprasmēm līdz augsta līmeņa prasmēm” mērķu sasniegšanu, sniedzot ieguldījumu pamatnostādnēs noteikto minētā rīcības virziena uzdevumu izpildē.
4.2.4.3. pasākumam plānota sinerģija ar šādām AF plāna investīcijām: AF plāna investīciju 2.3.2.1.i. "Digitālās prasmes iedzīvotājiem t.sk. jauniešiem" un AF plāna investīciju 2.3.2.2.i. "Valsts un pašvaldību digitālās transformācijas prasmju un spēju attīstība", AF plāna investīciju 3.1.1.2.i. "Pašvaldību kapacitātes stiprināšana to darbības efektivitātes un kvalitātes uzlabošanai", AF plāna investīciju 2.3.1.4.i. "Individuālo mācību kontu pieejas attīstība", AF plāna investīciju 3.1.2.5.i. "Prasmju pilnveide pieaugušajiem", kā arī ERASMUS+ projektu "Nacionālie koordinatori Eiropas programmas īstenošanai pieaugušo izglītībā".
Vienlaikus šo pasākumu ietvaros plānotās darbības ir nepietiekamas, tai skaitā, ņemot vērā, ka to īstenošana ir plānota tikai līdz 2026.gada vidum, kā arī, ņemot vērā mūsdienu straujās digitālās pārmaiņas un aktuālās tendences, apmācību materiāli un apmācības ir nepārtraukti jāatjauno, lai nodrošinātu apmācību aktualitāti un tās atbilstu jaunākajām tendencēm un tehnoloģiskajām izmaiņām.
Finansējuma saņēmējs nodrošina komunikācijas un vizuālās identitātes prasību nodrošināšanas pasākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (turpmāk – regula 2021/1060) 47. un 50. pantā un atbilstoši normatīvajiem aktiem par kārtību, kādā Eiropas Savienības fondu vadībā iesaistītās institūcijas nodrošina šo fondu ieviešanu 2021.—2027. gada plānošanas periodā, kā arī ievērojot Eiropas Savienības fondu 2021. – 2027. gada plānošanas perioda un Atveseļošanas fonda komunikācijas un dizaina vadlīnijas.
Pasākumam pieejamais finansējums
Kopējais 4.2.4.3. pasākumam plānotais finansējums ir 4 335 338 euro, tai skaitā Eiropas Sociālā fonda Plus fonda (turpmāk – ESF+) finansējums – 3 685 037 euro un nacionālais finansējums (valsts budžeta finansējums) – 650 301 euro, tai skaitā:
1) 4.2.4.3. pasākuma ietvaros šobrīd pieejamais finansējums: 3 651 330 euro, tai skaitā ESF+ finansējums – 3 103 630 euro apmērā un nacionālais finansējums (valsts budžeta finansējums) – 547 700 euro apmērā;
2) elastības finansējums, kas būs pieejams 4.2.4.3. pasākuma īstenošanai no 2026. gada 1. janvāra (pēc Eiropas Komisijas lēmuma par vidusposma pārskatu) – 684 008 euro, tai skaitā ESF+ finansējums – 581 407 euro un nacionālais finansējums (valsts budžeta finansējums) – 102 601 euro.
Prasības projekta iesniedzējam
Noteikumu projekts nosaka, ka projekta iesniedzējs, kas pēc projekta iesnieguma apstiprināšanas un civiltiesiskā līguma vai vienošanās par projekta īstenošanu noslēgšanas ir finansējuma saņēmējs, 4.2.4.3. pasākuma ietvaros ir Viedās administrācijas un reģionālās attīstības ministrija (turpmāk - VARAM).
Vienlaikus tiek noteiktas prasības projekta iesniedzējam un sadarbības partnerim, ievērojot, ka noteikumu projekts paredz iespēju par sadarbības partneri piesaistīt tiešās vai pastarpinātās pārvaldes iestādes.
Noteikumu projekts paredz, ka projekta iesniegums tiek sagatavots atbilstoši projektu iesniegumu atlases nolikumā noteiktajām prasībām un iesniegts sadarbības iestādē, izmantojot Kohēzijas politikas fondu vadības informācijas sistēmu.
Sasniedzamie iznākuma un rezultāta rādītāji
Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmā 2021.-2027. gadam noteiktais 4.2.4. specifiskā atbalsta mērķa "Veicināt mūžizglītību, jo īpaši piedāvājot elastīgas prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem, ņemot vērā uzņēmējdarbības un digitālās prasmes, labāk prognozējot pārmaiņas un vajadzību pēc jaunām prasmēm, pamatojoties uz darba tirgus vajadzībām, atvieglojot karjeras maiņu un sekmējot profesionālo mobilitāti" kopējais iznākuma rādītājs ir "nodarbinātas personas, tostarp pašnodarbinātas personas", attiecīgi 4.2.4.3. pasākuma ietvaros sasniedzamais iznākuma rādītājs ir "1 867 nodarbinātas personas (personu skaits)". Atbilstoši 4.2.4.3. pasākuma mērķim un plānotajām darbībām ar rādītāju tiek saprasti valsts un pašvaldību darbinieki. Faktiskais apmācīto skaits būs atkarīgs no pašvaldību vajadzību analīzes un no veikto apmācību iepirkumu rezultātiem, kas var atšķirties atkarībā no satura, kas konkrētāk tiks atspoguļots projekta iesniegumā, tai skaitā, sadarbojoties ar pašvaldībām. Paredzams, ka, ņemot vērā, ka tiks īstenoti arī attālinātu apmācību pasākumi, kopējais apmācīto darbinieku skaits varētu pārsniegt noteikumu projektā noteikto iznākuma rādītāju.
4.2.4.3. pasākuma ietvaros ir noteikti šādi nacionālie rādītāji:
1. organizēti vismaz 30 pasākumi informācijas un komunikācijas tehnoloģiju iespēju izmantošanas veicināšanai (semināri, konferences vai citi pasākumi);
2. mācībās piedalījušās vismaz 1 867 valsts un pašvaldību darbinieki;
3. īstenotas vismaz piecas integrētās komunikāciju kampaņas.
Atbalstāmās darbības un attiecināmās izmaksas
Visas 4.2.4.3. pasākuma ietvaros plānotās atbalstāmās darbības atbilst Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.–2027. gadam 4.2. prioritātes "Digitālo prasmju pilnveide" noteiktajiem intervences kodam – 145.
Noteikumu projekts nosaka atbalstāmās darbības un attiecināmās izmaksas. Projekta ietvaros attiecināmās izmaksas ir pakārtotas atbalstāmajām darbībām.
Tematiski atbalstu paredzēts koncentrēt uz mācību un komunikācijas aktivitāšu īstenošanu.
Noteikumu projektā noteiktas tiešās attiecināmās izmaksas un netiešās attiecināmās izmaksas. Netiešās attiecināmās izmaksas nav tieši saistītas ar projekta rezultātu sasniegšanu, bet atbalsta un nodrošina atbilstošus apstākļus projekta veicamo darbību realizācijai un projekta rezultātu sasniegšanai, piemērojot netiešo izmaksu vienoto likmi 15% apmērā no projekta tiešajām personāla izmaksām. Tās ir finansējuma saņēmēja projekta personāla administratīvās izmaksas, kas paredzētas iestādes ikdienas darbības nodrošināšanai, piemēram, telpu un iekārtu izmantošanas izmaksas, komunālie un sakaru maksājumi, iestādes vadības un atbalsta struktūrvienību izmaksas. Netiešajās attiecināmajās izmaksās ietilpst: kancelejas preces, biroja piederumi un biroja aprīkojuma īre vai iegāde, telpu noma, komunālie maksājumi un telpu uzturēšanas izmaksas; telekomunikācijas, interneta izmaksas un pasta pakalpojumu izmaksas; informācijas tehnoloģiju uzturēšanas izmaksas (piemēram, nepieciešamās licences un programmatūras atjauninājumi).
Noteikumu projekta ietvaros ir atbalstāmas projekta vadības un īstenošanas personāla iekšzemes komandējumu un darba braucienu izmaksas un ārvalstu komandējumu izmaksas finansējuma saņēmēja projekta vadītājam un īstenošanas personālam gan Eiropas Savienības dalībvalstīs, gan ārpus Eiropas Savienības dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem par kārtību, kādā atlīdzināmi ar komandējumu saistītie izdevumi, ja tās ir pamatotas un saistītas ar projekta īstenošanu.
Noteikumu projekta ietvaros ir attecināmas jaunradītu projekta vadības un īstenošanas personāla darba vietu aprīkojuma, biroja mēbeļu, tehnikas, datorprogrammu un licenču iegādes vai īres izmaksas ne vairāk kā 3 000 euro vienai darba vietai visā projekta īstenošanas laikā, vienlaikus vērtējot aprīkojuma iegādes samērīgumu attiecībā uz darbiniekiem, kuriem tiek piemērots daļlaika noslodzes princips.
Noteikumu projekts nosaka, ka attiecināmas ir arī citas ar mācību, semināru, konferenču, integrēto komunikāciju kampaņu, pieredzes apmaiņas un citu prasmju paaugstināšanas un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju iespēju izmantošanas veicināšanas pasākumu organizēšanu un īstenošanu saistītās izmaksas, piemēram, pasākumu organizēšanas uzņēmumu piesaistes izmaksas tehnisko pakalpojumu nodrošinājumam, ja nepieciešams.
4.2.4.3. pasākuma ietvaros ir atbalstāmas darbības, kas nodrošina vienlīdzību, iekļaušanu un nediskrimināciju. Paredzēts, ka projektu izstrādes laikā, īstenošanā un vadībā tiks nodrošināta informācijas un vides piekļūstamības, nediskriminācijas pēc vecuma, dzimuma, etniskās piederības un citām pazīmēm un vienlīdzīgu iespēju principu ievērošana.
Vienkāršotās izmaksas
Administratīvā sloga mazināšanai projekta vadības personāla izmaksu nodrošināšanai tiek piemērota personāla izmaksu vienotā likme 20% apmērā no noteikumu projekta 20. punktā minētajām pārējām tiešajām attiecināmajām izmaksām, kas nav noteikumu projekta 20.1. apakšpunktā minētās tiešās attiecināmās projekta vadības personāla izmaksas, saskaņā ar regulas 2021/1060 55. panta 1. punktu.
Projekta vadības personāla izmaksu vienotās likmes aprēķins balstīts uz šādiem pamatprincipiem, kas nosaka, ka tas ir:
1) taisnīgs – personāla izmaksu vienotās likmes apmērs tiks piemērots vienoti projekta ietvaros;
2) objektīvs – personāla izmaksu vienotās likmes apmērs ir aprēķināts, nepārsniedzot mēnešalgu grupu viduspunktus valsts un pašvaldību institūcijās nodarbinātajiem ierēdņiem un darbiniekiem un attiecīgi VARAM veiktajiem aprēķiniem, ņemot vērā indikatīvi prognozējamās projektu tiešās attiecināmās izmaksas;
3) pārbaudāms – personāla izmaksu vienotās likmes aprēķins ir pamatots ar VARAM veiktajiem aprēķiniem;
4) iepriekš noteikts – personāla izmaksu vienotā likme un piemērošanas nosacījumi ir noteikti šajos MK noteikumos, un piemērojami atbilstoši šajos MK noteikumos noteiktajām prasībām (tikai pēc šo MK noteikumu spēkā stāšanās brīža).
Ņemot vērā noteikumu projektā noteiktos izmaksu attiecināmības nosacījumus, projekta vadības un īstenošanas personāla izmaksām indikatīvi pieejamais ESF+ finansējums ir 704 933 euro. Kvalitatīvai projekta ieviešanai projekta vadības un īstenošanas nodrošināšanai indikatīvi ir nepieciešamas vismaz 5 slodzes – projekta vadītāja (39.1. amatu saime, IV A līmenis, 11. mēnešalgu grupa), projekta koordinatoru (39.1. saimes III līmenis, 10. mēnešalgu grupa), VARAM Juridiskā departamenta jurista (24. saimes II līmenis, 10. grupa) un finansista (15.1. amatu saime, III līmenis, 10. mēnešalgu grupa) iesaiste, algu likmes nosakot saskaņā ar Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumu, nepārsniedzot tajā noteikto mēnešalgu grupu skalas viduspunktu. Ievērojot iepriekš minēto, projektam pieejamā finansējuma ietvaros 5 slodžu nodrošināšanai tā īstenošanas laikā būtu iespējams piesaistīt finansējumu projekta vadības un īstenošanas personālam 4,4 gadus, kas ir projektā paredzēto aktivitāšu īstenošanas intensīvais periods.
Noteikumu projekta 20.1. apakšpunktā norādīto personāla izmaksu ietvaros tiks nodrošinātas projekta administratīvās, organizatoriskās un koordinējošās funkcijas (vecākais projekta vadītājs, projekta koordinators, VARAM Juridiskā departamenta jurists, finansists), savukārt noteikumu projekta 20.5.1. un 20.6. apakšpunktā minētie speciālisti nodrošinās projekta saturisko īstenošanu kā pakalpojumu sniedzēji, kas tiks piesaistīti, ievērojot noteikumu projekta 28. punktā noteikto kārtību, kas paredz, ka finansējuma saņēmējs projekta īstenošanai nepieciešamo preču un pakalpojumu iegādi veic saskaņā ar normatīvajiem aktiem publisko iepirkumu jomā, un minēto speciālistu pienākumi nepārklājas, nodrošinot izmaksu un finansējuma nodalāmību.
Izmaksas ir attiecināmas no brīža, kad tiek noslēgta vienošanās par projekta īstenošanu.
Pievienotās vērtības nodoklis, kas tiešā veidā saistīts ar projektu, uzskatāms par attiecināmām izmaksām saskaņā ar regulas 2021/1060 64. panta 1. punkta "c" apakšpunktā ietvertajiem nosacījumiem. Lai novērstu dubultā finansējuma risku, finansējuma saņēmējs nodrošina finanšu plūsmas (arī pievienotās vērtības nodokļa izmaksu uzskaiti) uzskatāmu nodalīšanu no citām finansējuma saņēmēja darbības finanšu plūsmām projekta īstenošanas laikā.
Projekta īstenošanas nosacījumi
Finansējuma saņēmējs projektu īsteno saskaņā ar noslēgto vienošanos par projekta īstenošanu, bet ne ilgāk kā līdz 2029. gada 31. decembrim.
Noteikumu projektā noteikti arī citi projekta īstenošanas, tostarp komunikācijas un vizuālās identitātes pasākumu nodrošināšanas nosacījumi.
VARAM nodrošina, ka tiek nodalītas funkcijas, ko tā pilda kā ES fondu 2021.- 2027. gada plānošanas perioda atbildīgā iestāde un kā finansējuma saņēmējs 4.2.4.3. pasākuma ietvaros.
Citi nosacījumi
VARAM kā finansējuma saņēmējs nodrošinās dubultā finansējuma novēršanas risku, lai 4.2.4.3. pasākuma ietvaros plānotais atbalsts, t.sk. atbalstāmo darbību saturs, nepārklātos ar citiem valsts un ārvalstu finanšu atbalsta instrumentiem. 4.2.4.3. pasākums tiks īstenots sinerģijā ar AF investīcijām 2.3.2.1.i. "Digitālās prasmes iedzīvotājiem t.sk. jauniešiem", 2.3.2.2.i. "Valsts un pašvaldību digitālās transformācijas prasmju un spēju attīstība", 3.1.1.2.i. "Pašvaldību kapacitātes stiprināšana to darbības efektivitātes un kvalitātes uzlabošanai", 2.3.1.4.i "Individuālo mācību kontu pieejas attīstība", 3.1.2.5.i. "Prasmju pilnveide pieaugušajiem" un ERASMUS+ projektu "Nacionālie koordinatori Eiropas programmas īstenošanai pieaugušo izglītībā", nodrošinot demarkāciju investīciju /projektu līmenī un ievērojot pasākumu atšķirīgo satura fokusu, regulāri apmainoties ar informāciju starp investīciju un projektu īstenošanā iesaistītajiem darbiniekiem par mācību pasākumu saturu, norises laika grafiku un rezultātiem.
Atbalsts nodrošinās savstarpēju papildinātību ar 1.3.1. SAM "Izmantot digitalizācijas priekšrocības iedzīvotājiem, uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm" aktivitātēm to mērķu sekmīgai sasniegšanai.
4.2.4.3. pasākuma ietvaros komercdarbības atbalsts nav paredzēts. Plānotais finansējuma saņēmējs ir VARAM, kas ir tiešās valsts pārvaldes iestāde un kas 4.2.4.3. pasākuma ietvaros neveiks saimniecisko darbību, savukārt par sadarbības partneriem (ja attiecināms) var tikt piesaistītas tiešās vai pastarpinātās pārvaldes iestādes, kas pasākuma ietvaros arī neveiks saimniecisko darbību, līdz ar to 4.2.4.3. pasākums Komercdarbības atbalsta kontroles likuma 5. panta kontekstā nav jāvērtē.
Atbilstoši regulas Nr. 2021/1060 40. panta 2. punkta "a" apakšpunktam projekta iesnieguma vērtēšanas kritēriji tiks apstiprināti Eiropas Savienības fondu uzraudzības komitejā, vienlaikus sagatavojot arī kritēriju piemērošanas metodiku.
Ievērojot noteikumu projekta nosacījumus attiecībā uz interešu konflikta neesību, finansējuma saņēmējs izveido iekšējās kontroles sistēmu korupcijas un interešu konflikta riska novēršanai publiskas personas institūcijā atbilstoši normatīvajam regulējumam par iekšējās kontroles sistēmas pamatprasībām korupcijas un interešu konflikta riska novēršanai publiskas personas institūcijā.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Jā
Apraksts
Plānojot 4.2.4.3. pasākuma īstenošanu, ir veikta 4.2.4.3. pasākuma lietderīguma novērtēšana, t.sk. novērtējot, vai attiecīgos politikas rezultātus (NAP2027 noteiktie mērķi) ir iespējams sasniegt, neveicot ESF+ investīcijas.
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Jā
Apraksts
Noteikumu projekts neparedz nepieciešamību finansējuma saņēmējam veikt izvērtējumu par izmaksu un ieguvumu analīzi projektam, ņemot vērā, ka izmaksu un ieguvumu analīzes mērķis ir noskaidrot izmaksu ieguvumu efektivitāti, salīdzinot izmaksas ar iegūto rezultātu. Savukārt noteikumu projekta ietvaros īstenotā projekta joma ir digitālo prasmju pilnveide (izglītība), kur plānotais iznākums ir apmācāmo digitālo prasmju pilnveide digitālo iespēju un platformu izmantošanā, un mācību procesa plānošanas, organizēšanas, īstenošanas uzlabošanai nav objektīvi nosakāma vērtība naudas izteiksmē, kas būtu izmantojama izmaksu un ieguvumu analīzes veikšanā, līdz ar to noteikumu projektā nav ietverta norma, kas paredz finansējuma saņēmējam veikt izmaksu un ieguvumu analīzi.
4.2.4.3. pasākuma projektā nav arī paredzēta ieņēmumu gūšana, līdz ar to arī starptautiskajā praksē, izpildoties šīm divām pazīmēm, netiek rekomendēta izmaksu un ieguvumu analīzes metodes izmantošana šādiem izglītības jomas projektiem, kā arī Eiropas Komisijas ekonomiskā novērtējuma vadlīnijās "Economic Appraisal Vademecum 2021-2027" (pieejamas: https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/guides/2021/economic-appraisal-vademecum-2021-2027-general-principles-and-sector-applications), kurās sniegti metodoloģiskie norādījumi par dažādu ekonomisko novērtēšanas metožu piemērošanu projektos, balstoties uz 2014. – 2020. gada plānošanas perioda projektu īstenošanas pieredzi dalībvalstīs, nav iekļauta izglītības joma, vienlaikus norādot šāda veida projektu izmaksu ieguvumu analīzes veikšanas sarežģītību, ņemot vērā grūtības, kas saistītas ar ieguvumu monetāro vērtību novērtēšanu izglītības ieguldījumos
Vienlaikus 4.2.4.3. pasākuma ietvaros plānoto investīcija lietderība ir izvērtēta, to sasaistot ar Digitālās desmitgades programmā noteikto mērķi, kas paredz nodrošināt, ka līdz 2030.gadam simtprocentīgi visi galvenie publiskie pakalpojumi iedzīvotājiem un uzņēmējiem ir pieejami tiešsaistē.
Neskatoties uz to, ka daudzi publiskās pārvaldes pakalpojumi jau ir pieejami digitālajā vidē, iedzīvotāji un komersanti joprojām vēlas izmantot klientu apkalpošanas kanālus klātienē, kas galvenokārt ir saistīts ar nepietiekamām digitālajām prasmēm, kā arī nepietiekamu informētību par pieejamajiem pakalpojumiem. Līdz ar to simtprocentīga galveno publisko pakalpojumu pieejamība digitālā formā iedzīvotājiem un uzņēmējiem ir kvalitatīvi jauns solis, vienlaikus ir nepieciešams veikt nepieciešamos pasākumus šo pakalpojumu izmantošanas veicināšanai, lai nodrošinātu digitālajos risinājumos ieguldīto investīciju atdevi, kā arī paātrinātu sabiedrības digitālās transformācijas procesu.
Papildus, digitālo prasmju pilnveide un līdz ar to digitālo rīku lietošana kopumā var būtiski ietekmēt darba produktivitāti, kā arī digitalizācija piedāvā ievērojamu potenciālu produktivitātes paaugstināšanai un labklājības uzlabošanai. Uzlabojot iedzīvotāju prasmes, valsts var nodrošināt, ka jaunās tehnoloģijas sniedz labākus rezultātus visai sabiedrībai. Tas prasa visaptverošu un koordinētu politikas iejaukšanos, kuras pamats ir ar prasmēm saistīta politika. Tāpat digitālo prasmju uzlabošana palīdz samazināt digitālo plaisu starp dažādām sabiedrības grupām, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkiem, mazākumtautībām un cilvēkiem ar zemākiem ienākumiem. Digitālās prasmes ļauj cilvēkiem vieglāk piekļūt valsts pakalpojumiem, veselības aprūpei un citām būtiskām dzīves sfērām.
Lai gan 4.2.4.3. pasākuma ietvaros izmaksu un ieguvumu analīze netiek veikta, 4.2.4.3. pasākuma īstenošana veicinās valsts radīto digitālo risinājumu izmantošanu un tādējādi arī veicinās minēto risinājumu plānoto ieguvumu sasniegšanu, t.sk., piemēram, AF plāna reformu un investīciju virziena "Valsts pārvaldes, tai skaitā pašvaldību, digitālā transformācija" projektu ietvaros ir aprēķināti šādi ieguvumi:
1) Valsts reģionālās attīstības aģentūras (turpmāk – VRAA) projekta "Nacionālā digitālo pakalpojumu koplietošanas centrālā platforma klientcentrētiem un proaktīviem e-pakalpojumiem sabiedrībai (Latvija.lv)" pilnīgas ieviešanas rezultātā plānots, ka projekta pārskata periodā sociālekonomiskie ieguvumi sasniegs aptuveni 18,83 milj. euro (diskontētie ieguvumi), ko veido klientu apkalpošanai patērēto iestāžu resursu samazinājums, pieaugot elektroniski saņemto pakalpojumu īpatsvaram, uzlabojot portālu Latvija.lv un e-pakalpojumu sniegšanas vidi, Sabiedrības laika un citu resursu patēriņa samazinājums, pieaugot saņemto elektronizēto pakalpojumu īpatsvaram, uzlabojot portālā Latvija.lv un e-pakalpojumu sniegšanas vidi, iestāžu patērēto resursu ietaupījums, publiskojot valsts reģistru datus personas datu pārlūkošanas pakalpojumā un neizstrādājot atsevišķu e-pakalpojumu šo datu publiskošanai, kā arī e-pakalpojumu pārziņu un VRAA e-pakalpojumu izstrādei, publicēšanai un uzturēšanai patērēto resursu samazinājums, ieviešot e-pakalpojumu izstrādes un publicēšanas pašapkalpošanās vidi, kas ļaus e-pakalpojumu pārziņiem ātrāk un vienkāršāk izstrādāt, publiskot un uzturēt jaunus un jau esošus e-pakalpojumus;
2) VRAA projekts "Vienotā saziņas platforma, dokumentu krātuve un dokumentu pārvaldības platformu integrācija" ir vērsts uz e-adreses attīstīšanu. To īstenojot, radīsies būtiski sociālekonomiskie ieguvumi gan valsts iestādēm, gan plašākai sabiedrībai. Sociālekonomiskie ieguvumi aprēķināti, izmantojot eksperta metodi, iepriekšējo VRAA pieredzi līdzīgos projektos un pieņēmumus par iespējamajiem ieguvumiem.
E-adreses pilnveidošana ļaus iestādēm ietaupīt finanšu resursus, samazinot papīra dokumentu plūsmu un ietaupot pakalpojumu sniedzošo iestāžu darbinieku laiku – pusstundu uz vienu pakalpojumu. Pieņemot, ka gadā katrs no esošajiem e-adreses lietotājiem (līdz 61 000 lietotāju) saņems vismaz par 2 sūtījumiem vairāk nekā pašreiz (5 132 376 sūtījumu), iestāžu ietaupījumi projekta pārskata periodā sasniegs vismaz 5,89 milj. euro (diskontētā vērtība). E-adresē nosūtīto pakalpojumu rezultātu saņemšana elektroniski sabiedrībai sniegs ieguvumu, ietaupot laika un finanšu resursus, kuri tērēti ceļā uz pakalpojumu saņemšanas iestādi un no tās, kā arī pakalpojumu rezultātu saņemšanas laikā. Paredzēts, ka projekta pārskata perioda ietvaros sabiedrības ieguvums sasniegs vismaz 4,51 milj. euro (diskontētā vērtība);
3) VARAM projekta "Pakalpojumu sniegšanas reformas atbalsts", kura ietvaros plānota Valsts un pašvaldību vienoto klientu apkalpošanas centru (turpmāk – VPKAC) sistēmas attīstība, plānoti sociālekonomiskie ieguvumi noteikti 60,9 milj. euro apmērā, ko veido pakalpojumu turētāju resursu ietaupījums, nododot klātienes apkalpošanu koplietošanas VPVKAC tīklam, t.sk. ņemot vērā valdības sektorā strādājošā vidējās darbinieka stundas izmaksas, klātienē pieņemto pakalpojumu pieteikumu skaitu, laika patēriņu klienta apkalpošanai klātienē, ietaupījumu attiecībā uz laiku viena pakalpojuma pieņemšanai klātienē, kā arī sabiedrības resursu ietaupījumu, pakalpojumu klātienē piesakot vai saņemot atbalstu tā pieteikšanai pagasta / pilsētas VPVKAC (t.i. saņemot apmācīta valsts vai pašvaldību darbinieka atbalstu);
4) Kultūras informācijas sistēmu centra projekta "IKT vienota pārvaldība un digitālie risinājumi kultūras nozares institūcijām" ieguvums rodas no sabiedrības finanšu līdzekļu ietaupījuma un patērētā laika samazinājuma. Meklējot digitālo saturu internetā un izmantojot tiešsaistes pakalpojumus, t. i., neapmeklējot kultūras mantojuma institūcijas klātienē, tiek būtiski samazināts administratīvais slogs, samazinoties klientu laika un finanšu līdzekļu patēriņam. Kultūras un atmiņas iestāžu klienti gadā ietaupīs vidēji 0,250 milj. euro, neapmeklējot bibliotēku, arhīvu u. c. iestādes klātienē, bet meklējot un apskatot materiālus internetā. Izmaksu ietaupījums plānots arī saistībā ar Latvijas Nacionālā arhīva pakalpojumu sniegšanas procesu paātrināšanu (pakalpojumu pieprasījumu apstrādes ātrums, sarakstes apjoma samazināšanās, izziņu un rēķinu drukas apjoma samazināšanās, pasta pakalpojumi) – kopumā 10 gadu periodā būs ietaupījums 0,471 milj. euro apmērā.
Iepriekš uzskaitīti tikai daži no attīstāmajiem valsts digitālajiem risinājumiem un to plānotajiem ieguvumiem, kuru sasniegšanas nodrošināšanā ir nepieciešama arī 4.2.4.3. pasākuma ietvaros plānoto darbību mērķtiecīga īstenošana, lai nodrošinātu šo risinājumu efektīvu izmantošanu.
Papildus minētajam, 4.2.4.3. pasākuma ietvaros apmācīti darbinieki kļūs produktīvāki, efektīvāk paši izmantos digitālos rīkus un sniegs pilnvērtīgāku atbalstu sabiedrībai, kā arī labāk informēti darbinieki veicinās iedzīvotāju apmierinātību ar publiskajiem pakalpojumiem un palielinās sabiedrības iesaisti digitālo risinājumu izmantošanā, tādējādi tas palīdzēs samazināt izmaksas ilgtermiņā.
4.2.4.3. pasākuma projektā nav arī paredzēta ieņēmumu gūšana, līdz ar to arī starptautiskajā praksē, izpildoties šīm divām pazīmēm, netiek rekomendēta izmaksu un ieguvumu analīzes metodes izmantošana šādiem izglītības jomas projektiem, kā arī Eiropas Komisijas ekonomiskā novērtējuma vadlīnijās "Economic Appraisal Vademecum 2021-2027" (pieejamas: https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/guides/2021/economic-appraisal-vademecum-2021-2027-general-principles-and-sector-applications), kurās sniegti metodoloģiskie norādījumi par dažādu ekonomisko novērtēšanas metožu piemērošanu projektos, balstoties uz 2014. – 2020. gada plānošanas perioda projektu īstenošanas pieredzi dalībvalstīs, nav iekļauta izglītības joma, vienlaikus norādot šāda veida projektu izmaksu ieguvumu analīzes veikšanas sarežģītību, ņemot vērā grūtības, kas saistītas ar ieguvumu monetāro vērtību novērtēšanu izglītības ieguldījumos
Vienlaikus 4.2.4.3. pasākuma ietvaros plānoto investīcija lietderība ir izvērtēta, to sasaistot ar Digitālās desmitgades programmā noteikto mērķi, kas paredz nodrošināt, ka līdz 2030.gadam simtprocentīgi visi galvenie publiskie pakalpojumi iedzīvotājiem un uzņēmējiem ir pieejami tiešsaistē.
Neskatoties uz to, ka daudzi publiskās pārvaldes pakalpojumi jau ir pieejami digitālajā vidē, iedzīvotāji un komersanti joprojām vēlas izmantot klientu apkalpošanas kanālus klātienē, kas galvenokārt ir saistīts ar nepietiekamām digitālajām prasmēm, kā arī nepietiekamu informētību par pieejamajiem pakalpojumiem. Līdz ar to simtprocentīga galveno publisko pakalpojumu pieejamība digitālā formā iedzīvotājiem un uzņēmējiem ir kvalitatīvi jauns solis, vienlaikus ir nepieciešams veikt nepieciešamos pasākumus šo pakalpojumu izmantošanas veicināšanai, lai nodrošinātu digitālajos risinājumos ieguldīto investīciju atdevi, kā arī paātrinātu sabiedrības digitālās transformācijas procesu.
Papildus, digitālo prasmju pilnveide un līdz ar to digitālo rīku lietošana kopumā var būtiski ietekmēt darba produktivitāti, kā arī digitalizācija piedāvā ievērojamu potenciālu produktivitātes paaugstināšanai un labklājības uzlabošanai. Uzlabojot iedzīvotāju prasmes, valsts var nodrošināt, ka jaunās tehnoloģijas sniedz labākus rezultātus visai sabiedrībai. Tas prasa visaptverošu un koordinētu politikas iejaukšanos, kuras pamats ir ar prasmēm saistīta politika. Tāpat digitālo prasmju uzlabošana palīdz samazināt digitālo plaisu starp dažādām sabiedrības grupām, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkiem, mazākumtautībām un cilvēkiem ar zemākiem ienākumiem. Digitālās prasmes ļauj cilvēkiem vieglāk piekļūt valsts pakalpojumiem, veselības aprūpei un citām būtiskām dzīves sfērām.
Lai gan 4.2.4.3. pasākuma ietvaros izmaksu un ieguvumu analīze netiek veikta, 4.2.4.3. pasākuma īstenošana veicinās valsts radīto digitālo risinājumu izmantošanu un tādējādi arī veicinās minēto risinājumu plānoto ieguvumu sasniegšanu, t.sk., piemēram, AF plāna reformu un investīciju virziena "Valsts pārvaldes, tai skaitā pašvaldību, digitālā transformācija" projektu ietvaros ir aprēķināti šādi ieguvumi:
1) Valsts reģionālās attīstības aģentūras (turpmāk – VRAA) projekta "Nacionālā digitālo pakalpojumu koplietošanas centrālā platforma klientcentrētiem un proaktīviem e-pakalpojumiem sabiedrībai (Latvija.lv)" pilnīgas ieviešanas rezultātā plānots, ka projekta pārskata periodā sociālekonomiskie ieguvumi sasniegs aptuveni 18,83 milj. euro (diskontētie ieguvumi), ko veido klientu apkalpošanai patērēto iestāžu resursu samazinājums, pieaugot elektroniski saņemto pakalpojumu īpatsvaram, uzlabojot portālu Latvija.lv un e-pakalpojumu sniegšanas vidi, Sabiedrības laika un citu resursu patēriņa samazinājums, pieaugot saņemto elektronizēto pakalpojumu īpatsvaram, uzlabojot portālā Latvija.lv un e-pakalpojumu sniegšanas vidi, iestāžu patērēto resursu ietaupījums, publiskojot valsts reģistru datus personas datu pārlūkošanas pakalpojumā un neizstrādājot atsevišķu e-pakalpojumu šo datu publiskošanai, kā arī e-pakalpojumu pārziņu un VRAA e-pakalpojumu izstrādei, publicēšanai un uzturēšanai patērēto resursu samazinājums, ieviešot e-pakalpojumu izstrādes un publicēšanas pašapkalpošanās vidi, kas ļaus e-pakalpojumu pārziņiem ātrāk un vienkāršāk izstrādāt, publiskot un uzturēt jaunus un jau esošus e-pakalpojumus;
2) VRAA projekts "Vienotā saziņas platforma, dokumentu krātuve un dokumentu pārvaldības platformu integrācija" ir vērsts uz e-adreses attīstīšanu. To īstenojot, radīsies būtiski sociālekonomiskie ieguvumi gan valsts iestādēm, gan plašākai sabiedrībai. Sociālekonomiskie ieguvumi aprēķināti, izmantojot eksperta metodi, iepriekšējo VRAA pieredzi līdzīgos projektos un pieņēmumus par iespējamajiem ieguvumiem.
E-adreses pilnveidošana ļaus iestādēm ietaupīt finanšu resursus, samazinot papīra dokumentu plūsmu un ietaupot pakalpojumu sniedzošo iestāžu darbinieku laiku – pusstundu uz vienu pakalpojumu. Pieņemot, ka gadā katrs no esošajiem e-adreses lietotājiem (līdz 61 000 lietotāju) saņems vismaz par 2 sūtījumiem vairāk nekā pašreiz (5 132 376 sūtījumu), iestāžu ietaupījumi projekta pārskata periodā sasniegs vismaz 5,89 milj. euro (diskontētā vērtība). E-adresē nosūtīto pakalpojumu rezultātu saņemšana elektroniski sabiedrībai sniegs ieguvumu, ietaupot laika un finanšu resursus, kuri tērēti ceļā uz pakalpojumu saņemšanas iestādi un no tās, kā arī pakalpojumu rezultātu saņemšanas laikā. Paredzēts, ka projekta pārskata perioda ietvaros sabiedrības ieguvums sasniegs vismaz 4,51 milj. euro (diskontētā vērtība);
3) VARAM projekta "Pakalpojumu sniegšanas reformas atbalsts", kura ietvaros plānota Valsts un pašvaldību vienoto klientu apkalpošanas centru (turpmāk – VPKAC) sistēmas attīstība, plānoti sociālekonomiskie ieguvumi noteikti 60,9 milj. euro apmērā, ko veido pakalpojumu turētāju resursu ietaupījums, nododot klātienes apkalpošanu koplietošanas VPVKAC tīklam, t.sk. ņemot vērā valdības sektorā strādājošā vidējās darbinieka stundas izmaksas, klātienē pieņemto pakalpojumu pieteikumu skaitu, laika patēriņu klienta apkalpošanai klātienē, ietaupījumu attiecībā uz laiku viena pakalpojuma pieņemšanai klātienē, kā arī sabiedrības resursu ietaupījumu, pakalpojumu klātienē piesakot vai saņemot atbalstu tā pieteikšanai pagasta / pilsētas VPVKAC (t.i. saņemot apmācīta valsts vai pašvaldību darbinieka atbalstu);
4) Kultūras informācijas sistēmu centra projekta "IKT vienota pārvaldība un digitālie risinājumi kultūras nozares institūcijām" ieguvums rodas no sabiedrības finanšu līdzekļu ietaupījuma un patērētā laika samazinājuma. Meklējot digitālo saturu internetā un izmantojot tiešsaistes pakalpojumus, t. i., neapmeklējot kultūras mantojuma institūcijas klātienē, tiek būtiski samazināts administratīvais slogs, samazinoties klientu laika un finanšu līdzekļu patēriņam. Kultūras un atmiņas iestāžu klienti gadā ietaupīs vidēji 0,250 milj. euro, neapmeklējot bibliotēku, arhīvu u. c. iestādes klātienē, bet meklējot un apskatot materiālus internetā. Izmaksu ietaupījums plānots arī saistībā ar Latvijas Nacionālā arhīva pakalpojumu sniegšanas procesu paātrināšanu (pakalpojumu pieprasījumu apstrādes ātrums, sarakstes apjoma samazināšanās, izziņu un rēķinu drukas apjoma samazināšanās, pasta pakalpojumi) – kopumā 10 gadu periodā būs ietaupījums 0,471 milj. euro apmērā.
Iepriekš uzskaitīti tikai daži no attīstāmajiem valsts digitālajiem risinājumiem un to plānotajiem ieguvumiem, kuru sasniegšanas nodrošināšanā ir nepieciešama arī 4.2.4.3. pasākuma ietvaros plānoto darbību mērķtiecīga īstenošana, lai nodrošinātu šo risinājumu efektīvu izmantošanu.
Papildus minētajam, 4.2.4.3. pasākuma ietvaros apmācīti darbinieki kļūs produktīvāki, efektīvāk paši izmantos digitālos rīkus un sniegs pilnvērtīgāku atbalstu sabiedrībai, kā arī labāk informēti darbinieki veicinās iedzīvotāju apmierinātību ar publiskajiem pakalpojumiem un palielinās sabiedrības iesaisti digitālo risinājumu izmantošanā, tādējādi tas palīdzēs samazināt izmaksas ilgtermiņā.
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Fiziskās personas
- Sabiedrība kopumā.
Ietekmes apraksts
Noteikumu projektā paredzēto darbību rezultātā plānots atbalsts digitālo prasmju pilnveidē valsts un pašvaldību iestāžu darbiniekiem (digitālie mentori), kā arī plānots īstenot komunikāciju aktivitātes par digitālajiem risinājumiem iedzīvotājiem, tādejādi paaugstinot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju iespēju izmantošanu un mazinot digitālo plaisu sabiedrībā.
Juridiskās personas
- VARAM, tiešās vai pastarpinātās pārvaldes iestādes.
Ietekmes apraksts
VARAM pildīs atbildīgās iestādes un finansējuma saņēmēja funkcijas.
Projektu īstenos VARAM, kā arī projekta ietvaros kā sadarbības partneri var tikt piesaistītas citas tiešās vai pastarpinātās pārvaldes iestādes. Īstenojot projektu, ir jāņem vērā noteikumu projektā noteiktais pieejamais ESF+ finansējums un projektā sasniedzamās rādītāju vērtības.
Projektu īstenos VARAM, kā arī projekta ietvaros kā sadarbības partneri var tikt piesaistītas citas tiešās vai pastarpinātās pārvaldes iestādes. Īstenojot projektu, ir jāņem vērā noteikumu projektā noteiktais pieejamais ESF+ finansējums un projektā sasniedzamās rādītāju vērtības.
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.2.1. uz makroekonomisko vidi:
Nē2.2.2. uz nozaru konkurētspēju:
Nē2.2.3. uz uzņēmējdarbības vidi:
Jā
Ietekmes apraksts
Veicinot valsts digitālo risinājumu izmantošanu, tiek uzlabotas sabiedrības digitālās prasmes un izpratne par digitālajiem risinājumiem kopumā, tādejādi veicinot arī komersantu digitālo risinājumu izmantošanu.
2.2.4. uz mazajiem un vidējiem uzņēmējiem:
-2.2.5. uz konkurenci:
-2.2.6. uz nodarbinātību:
-2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Rādītājs
2024
saskaņā ar valsts budžetu kārtējam gadam
izmaiņas kārtējā gadā, salīdzinot ar valsts budžetu kārtējam gadam
Turpmākie trīs gadi (euro)
2025
2026
2027
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
1
2
3
4
5
6
7
8
1. Budžeta ieņēmumi
0
0
0
36 851
0
331 653
626 456
1.1. valsts pamatbudžets, tai skaitā ieņēmumi no maksas pakalpojumiem un citi pašu ieņēmumi
0
0
0
36 851
0
331 653
626 456
1.2. valsts speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
1.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
2. Budžeta izdevumi
0
0
0
43 353
0
390 180
737 008
2.1. valsts pamatbudžets
0
0
0
43 353
0
390 180
737 008
2.2. valsts speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
2.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
3. Finansiālā ietekme
0
0
0
-6 502
0
-58 527
-110 552
3.1. valsts pamatbudžets
0
0
0
-6 502
0
-58 527
-110 552
3.2. speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
3.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
4. Finanšu līdzekļi papildu izdevumu finansēšanai (kompensējošu izdevumu palielinājumu norāda ar "-" zīmi)
0
0
0
0
0
0
0
5. Precizēta finansiālā ietekme
0
-6 502
-58 527
-110 552
5.1. valsts pamatbudžets
0
-6 502
-58 527
-110 552
5.2. speciālais budžets
0
0
0
0
5.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
6. Detalizēts ieņēmumu un izdevumu aprēķins (ja nepieciešams, detalizētu ieņēmumu un izdevumu aprēķinu var pievienot anotācijas (ex-ante) pielikumā)
4.2.4.3. pasākumam plānotais kopējais attiecināmais finansējums ir 4 335 338 euro, tai skaitā ESF+ finansējums 3 685 037 euro un valsts budžeta finansējums 650 301 euro. Budžeta ieņēmumi ir ESF+ finansējuma daļa 85 % apmērā no projekta attiecināmām izmaksām. Budžeta izdevumi ir kopējie projekta ieviešanai nepieciešamie publiskā finansējuma (ESF+ un valsts budžeta) līdzekļi 100 % apmērā no projekta attiecināmām izmaksām.
Noteikumu projektam 2024. gadā nav ietekmes uz valsts budžetu.
VARAM plānotās attiecīgās izdevumu proporcijas dalījumā pa gadiem indikatīvi ir šādas:
2025. gads: 1 % no 4 335 338 euro jeb 43 353 euro, tai skaitā ESF+ finansējums – 36 851 euro, valsts budžeta līdzfinansējums – 6 502 euro;
2026. gads: 9% no 4 335 338 euro jeb 390 180 euro, tai skaitā ESF+ finansējums – 331 653 euro, valsts budžeta līdzfinansējums – 58 527 euro;
2027. gads: 17% no 4 335 338 euro jeb 737 008 euro, tai skaitā ESF+ finansējums – 626 456 euro, valsts budžeta līdzfinansējums – 110 552 euro;
2028.-2029. gads: 73 % no 4 335 338 euro jeb 3 164 797 euro, tai skaitā ESF+ finansējums – 2 690 077 euro, valsts budžeta līdzfinansējums – 474 720 euro.
Noteikumu projektam 2024. gadā nav ietekmes uz valsts budžetu.
VARAM plānotās attiecīgās izdevumu proporcijas dalījumā pa gadiem indikatīvi ir šādas:
2025. gads: 1 % no 4 335 338 euro jeb 43 353 euro, tai skaitā ESF+ finansējums – 36 851 euro, valsts budžeta līdzfinansējums – 6 502 euro;
2026. gads: 9% no 4 335 338 euro jeb 390 180 euro, tai skaitā ESF+ finansējums – 331 653 euro, valsts budžeta līdzfinansējums – 58 527 euro;
2027. gads: 17% no 4 335 338 euro jeb 737 008 euro, tai skaitā ESF+ finansējums – 626 456 euro, valsts budžeta līdzfinansējums – 110 552 euro;
2028.-2029. gads: 73 % no 4 335 338 euro jeb 3 164 797 euro, tai skaitā ESF+ finansējums – 2 690 077 euro, valsts budžeta līdzfinansējums – 474 720 euro.
6.1. detalizēts ieņēmumu aprēķins
-
6.2. detalizēts izdevumu aprēķins
-
7. Amata vietu skaita izmaiņas (palielinājuma gadījumā: izvērsts pamatojums, izvērtējums par esošo resursu pārskatīšanas iespējām, t.sk. vakanto štata vietu, ilgstošo vakanču izmantošanu u.c.)
MK noteikumu projekts var ietekmēt amata vietu skaitu, t.i., plānojot projekta īstenošanu, tiks izvērtēta esošo cilvēkresursu kapacitāte, nepieciešamības gadījumā piesaistot personālu uz darba līguma pamata vai nodrošinot projekta pasākumu īstenošanu ārpakalpojuma ietvaros. Projekta vadības un īstenošanas personāls tiks finansēts no projektu līdzekļiem.
Cita informācija
Finansējums projekta īstenošanai attiecībā uz ESF+ līdzfinansējuma un valsts budžeta līdzfinansējuma nodrošināšanu tiks pieprasīts no valsts budžeta programmas 80.00.00 "Nesadalītais finansējums Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošanai".
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
4.2. Cita informācija
-
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
5.1. Saistības pret Eiropas Savienību
Vai ir attiecināms?
Jā
ES tiesību akta CELEX numurs
32021R1060
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regula (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai
Apraksts
-
ES tiesību akta CELEX numurs
32018R1046
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012
Apraksts
-
5.2. Citas starptautiskās saistības
Vai ir attiecināms?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
5.4. 1. tabula. Tiesību akta projekta atbilstība ES tiesību aktiem
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regula (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
47. pants
MK noteikumu 25.3. apakšpunkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
50. pants
MK noteikumu 25.3. apakšpunkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
55. panta 1. punkts
MK noteikumu 20.1. apakšpunkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
64. panta 1. punkta "c" apakšpunkts
MK noteikumu 22. punkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
Noteikumu projekts šo jomu neskar.
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
Noteikumu projekts šo jomu neskar.
Cita informācija
Nav.
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
61. pants
MK noteikumu 25.4. apakšpunkts
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
Noteikumu projekts šo jomu neskar.
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
Noteikumu projekts šo jomu neskar.
Cita informācija
Nav.
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Nē
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
Viedās administrācijas un reģionālās attīstības ministrijaNevalstiskās organizācijas
NēCits
Nē6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
Veids
Publiskā apspriešana
Saite uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
Sabiedrības līdzdalība noteikumu projekta izstrādē nodrošināta, publicējot noteikumu projektu Vienotajā tiesību aktu projektu izstrādes un saskaņošanas portālā, nodrošinot iespēju sabiedrībai sniegt par to viedokli. Noteikumu projekts tika publicēts publiskai apspriešanai no 2024. gada 12. marta līdz 26. martam. Iebildumi vai priekšlikumi par noteikumu projektu netika saņemti.
6.4. Cita informācija
-
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
Institūcijas
- Viedās administrācijas un reģionālās attīstības ministrija
- Centrālā finanšu un līgumu aģentūra
7.2. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.3. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.4. Projekta izpildes ietekme uz pārvaldes funkcijām un institucionālo struktūru
Ietekme
Jā/Nē
Skaidrojums
1. Tiks veidota jauna institūcija
Nē
-
2. Tiks likvidēta institūcija
Nē
-
3. Tiks veikta esošās institūcijas reorganizācija
Nē
-
4. Institūcijas funkcijas un uzdevumi tiks mainīti (paplašināti vai sašaurināti)
Nē
-
5. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu efektivizācija
Nē
-
6. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu digitalizācija
Nē
-
7. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu optimizācija
Nē
-
8. Cita informācija
Nē
-
7.5. Cita informācija
-
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Noteikumu projekts paredz sniegt ieguldījumu sabiedrības digitālo iespēju izmantošanas veicināšanā saskaņā ar Digitālās transformācijas pamatnostādnēm 2021.–2027.gadam.
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Finansējuma saņēmējam jānodrošina, ka projektā, kur attiecināms, tiek ievērotas zaļā publiskā iepirkuma prasības.
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Noteikumu projekta ietvaros tiks nodrošinātas vispārīgas horizontālā principa (turpmāk - HP) darbības, kas veicina personu ar invaliditāti vienlīdzīgas iespējas un tiesības, piemēram:
- īstenojot projekta komunikācijas aktivitātes, tiks izvēlēta valoda un vizuālie tēli, kas mazina diskrimināciju un stereotipu veidošanos par kādu no dzimumiem, personām ar invaliditāti, reliģisko pārliecību, vecumu, rasi un etnisko izcelsmi vai seksuālo orientāciju;
- tiks nodrošināts, ka informācija publiskajā telpā, t.sk. tīmeklī, ir piekļūstama cilvēkiem ar funkcionāliem traucējumiem, izmantojot vairākus sensoros (redze, dzirde, tauste) kanālus;
- tiks nodrošināts, ka prasībās pakalpojuma sniedzējam (iepirkuma nolikumos) tiek izvirzīta prasība nodrošināt, ka konkrētajai pakalpojuma sniegšanas vietai/videi/objektam/pasākuma norises vietai ir iespēja fiziski piekļūt un to var izmantot personas ar dažādiem funkcionāliem traucējumiem patstāvīgi.
Tiks īstenotas arī specifiskas HP darbības, piemēram:
- pilnveidojot digitālās prasmes, cita starpā, tiks pievērsta īpaša uzmanība tam, lai potenciāli radītie gala produkti, pakalpojumi un rezultāti būtu piekļūstami visiem, t.sk., personām ar funkcionāliem traucējumiem;
- lai nodrošinātu pasākumu norises vietas un vides piekļūstamību, tiks nodrošināta tehnisko risinājumu - pandusu noma, indukcijas cilpu noma; nodrošināti zīmju valodas tulku, subtitrēšanas un reāllaika transkripcijas pakalpojumi, kas ir Noteikumu projekta ietvaros attiecināmas izmaksas, ja tās nepieciešamas vides un informācijas pieejamības nodrošināšanai;
- pilnveidojot digitālās prasmes, tiks iesaistīti nevalstiskā sektora eksperti konsultāciju sniegšanai, izvērtējot pasākumu saturu no vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas aspekta (attiecīgi pievienojot dokumentus, piem. konsultāciju protokolus, pakalpojuma līgumus u.c.).
- īstenojot projekta komunikācijas aktivitātes, tiks izvēlēta valoda un vizuālie tēli, kas mazina diskrimināciju un stereotipu veidošanos par kādu no dzimumiem, personām ar invaliditāti, reliģisko pārliecību, vecumu, rasi un etnisko izcelsmi vai seksuālo orientāciju;
- tiks nodrošināts, ka informācija publiskajā telpā, t.sk. tīmeklī, ir piekļūstama cilvēkiem ar funkcionāliem traucējumiem, izmantojot vairākus sensoros (redze, dzirde, tauste) kanālus;
- tiks nodrošināts, ka prasībās pakalpojuma sniedzējam (iepirkuma nolikumos) tiek izvirzīta prasība nodrošināt, ka konkrētajai pakalpojuma sniegšanas vietai/videi/objektam/pasākuma norises vietai ir iespēja fiziski piekļūt un to var izmantot personas ar dažādiem funkcionāliem traucējumiem patstāvīgi.
Tiks īstenotas arī specifiskas HP darbības, piemēram:
- pilnveidojot digitālās prasmes, cita starpā, tiks pievērsta īpaša uzmanība tam, lai potenciāli radītie gala produkti, pakalpojumi un rezultāti būtu piekļūstami visiem, t.sk., personām ar funkcionāliem traucējumiem;
- lai nodrošinātu pasākumu norises vietas un vides piekļūstamību, tiks nodrošināta tehnisko risinājumu - pandusu noma, indukcijas cilpu noma; nodrošināti zīmju valodas tulku, subtitrēšanas un reāllaika transkripcijas pakalpojumi, kas ir Noteikumu projekta ietvaros attiecināmas izmaksas, ja tās nepieciešamas vides un informācijas pieejamības nodrošināšanai;
- pilnveidojot digitālās prasmes, tiks iesaistīti nevalstiskā sektora eksperti konsultāciju sniegšanai, izvērtējot pasākumu saturu no vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas aspekta (attiecīgi pievienojot dokumentus, piem. konsultāciju protokolus, pakalpojuma līgumus u.c.).
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Projekta ietvaros ir jāsniedz informācija par šī horizontālā principa ievērošanu, paredzot specifiskas darbības, kas veicina vienlīdzību, iekļaušanu, nediskrimināciju un pamattiesību ievērošanu (piemēram, nodrošinot dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu caur semināru, konferenču vai citu pasākumu saturu).
Projekta vadībā un īstenošanā tiks virzīti pasākumi, kas sekmē darba un ģimenes dzīves līdzsvaru - paredzot elastīga un nepilna laika darba iespēju nodrošināšanu vecākiem ar bērniem un personām, kuras aprūpē tuviniekus.
Projekta vadībā un īstenošanā tiks virzīti pasākumi, kas sekmē darba un ģimenes dzīves līdzsvaru - paredzot elastīga un nepilna laika darba iespēju nodrošināšanu vecākiem ar bērniem un personām, kuras aprūpē tuviniekus.
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.2. Cita informācija
4.2.4.3. pasākumam ir netieša ietekme uz horizontālo principu “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana”.
Noteikumu projekts paredz pienākumu finansējuma saņēmējam uzkrāt datus par horizontālā principa “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana” rādītāju: mediju kampaņu, semināru, konferenču un komunikācijas pasākumu skaits, kuros sabiedrības informēšanai tika nodrošināti cilvēkiem ar dažāda veida funkcionāliem traucējumiem piekļūstami formāti (piemēram, tulkošana zīmju valodā, subtitrēšana, reāllaika transkripcija, raidījumu un pasākumu ieraksti).
Pasākumam nav ietekmes uz horizontālo principu “Klimatdrošināšana”, “Energoefektivitāte pirmajā vietā”, “Nenodarīt būtisku kaitējumu” īstenošanu.
Biedrību un nodibinājumu, nevalstisko organizāciju iesaiste 4.2.4.3. pasākuma īstenošanā var tikt nodrošināta projekta ietvaros veiktajos iepirkumos, kur kā potenciālie pakalpojumu sniedzēji varētu būt tieši nevalstiskās organizācijas (piemēram, ar mācību, semināru, konferenču, integrēto komunikācijas kampaņu, pieredzes apmaiņas un citu prasmju paaugstināšanas un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju iespēju izmantošanas veicināšanas pasākumu organizēšanā un īstenošanā, piesaistot ekspertu pakalpojumus, veicot konsultācijas ar ekspertiem projekta ietvaros atbalstāmo darbību plānošanai un īstenošanai).
Noteikumu projekts paredz pienākumu finansējuma saņēmējam uzkrāt datus par horizontālā principa “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana” rādītāju: mediju kampaņu, semināru, konferenču un komunikācijas pasākumu skaits, kuros sabiedrības informēšanai tika nodrošināti cilvēkiem ar dažāda veida funkcionāliem traucējumiem piekļūstami formāti (piemēram, tulkošana zīmju valodā, subtitrēšana, reāllaika transkripcija, raidījumu un pasākumu ieraksti).
Pasākumam nav ietekmes uz horizontālo principu “Klimatdrošināšana”, “Energoefektivitāte pirmajā vietā”, “Nenodarīt būtisku kaitējumu” īstenošanu.
Biedrību un nodibinājumu, nevalstisko organizāciju iesaiste 4.2.4.3. pasākuma īstenošanā var tikt nodrošināta projekta ietvaros veiktajos iepirkumos, kur kā potenciālie pakalpojumu sniedzēji varētu būt tieši nevalstiskās organizācijas (piemēram, ar mācību, semināru, konferenču, integrēto komunikācijas kampaņu, pieredzes apmaiņas un citu prasmju paaugstināšanas un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju iespēju izmantošanas veicināšanas pasākumu organizēšanā un īstenošanā, piesaistot ekspertu pakalpojumus, veicot konsultācijas ar ekspertiem projekta ietvaros atbalstāmo darbību plānošanai un īstenošanai).
Pielikumi