24-TA-654: Noteikumu projekts (Jauns)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.–2027. gadam 2.4.1. specifiskā atbalsta mērķa "Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti, veicinot elektrotransportlīdzekļu izmantošanu" 2.4.1.2. pasākuma "Bezemisiju vilcienu iegāde – elektrovilcieni" īstenošanas noteikumi" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
Ministrijas / iestādes iniciatīva
Apraksts
Ministru kabineta (turpmāk – MK) noteikumu projekts “Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.–2027. gadam 2.4.1. specifiskā atbalsta mērķa “Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti, veicinot elektrotransportlīdzekļu izmantošanu” 2.4.1.2. pasākuma “Bezemisiju vilcienu iegāde – elektrovilcieni” īstenošanas noteikumi” (turpmāk – noteikumu projekts) izstrādāts, pamatojoties uz Eiropas Savienības fondu 2021.–2027. gada plānošanas perioda vadības likuma 19. panta 13.punktu.
Noteikumu projekts ir izstrādāts, lai noteiktu Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas (turpmāk – Programma) 2021.–2027. gadam 2.4.1. specifiskā atbalsta mērķa “Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti, veicinot elektrotransportlīdzekļu izmantošanu” 2.4.1.2. pasākuma “Bezemisiju vilcienu iegāde – elektrovilcieni” (turpmāk – 2.4.1.2.pasākums) īstenošanas nosacījumus un nodrošinātu 2.4.1.2.pasākuma mērķa sasniegšanu.
Noteikumu projekts ir izstrādāts, lai noteiktu Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas (turpmāk – Programma) 2021.–2027. gadam 2.4.1. specifiskā atbalsta mērķa “Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti, veicinot elektrotransportlīdzekļu izmantošanu” 2.4.1.2. pasākuma “Bezemisiju vilcienu iegāde – elektrovilcieni” (turpmāk – 2.4.1.2.pasākums) īstenošanas nosacījumus un nodrošinātu 2.4.1.2.pasākuma mērķa sasniegšanu.
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
2.4.1.2.pasākuma mērķis – attīstīt bezemisiju dzelzceļa infrastruktūru, veidojot konkurētspējīgu dzelzceļa pasažieru transportu kopējā sabiedriskā transporta sistēmā. 2.4.1.2.pasākuma mērķa sasniegšanai tiks veikta vismaz 15 elektrovilcienu iegāde. 2.4.1.2.pasākuma ietvaros līdz 2029.gada 31.decembrim ir sasniedzams šāds iznākuma rādītājs – videi draudzīgā ritošā sastāva pasažieru ietilpība, ko izmanto kolektīvajā sabiedriskajā transportā, ir vismaz 7902 pasažieri.
Spēkā stāšanās termiņš
Vispārējā kārtība
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Pašreiz akciju sabiedrība “Pasažieru vilciens” (turpmāk – PV) pasažieru pārvadājumu nodrošināšanai izmanto morāli un tehniski nolietotu ritošo sastāvu – elektrovilcienus, kas ir iegādāti laika posmā no 1961. līdz 1989.gadam. 2006. – 2008.gadā tika veikta daļēja elektrovilcienu parka atjaunošana, kā rezultātā 68 elektrovilcienu vagoniem (42 % no esošā elektrovilcienu vagonu skaita) tika pagarināts kalpošanas laiks par 15 gadiem.
Neveicot pilnvērtīgu dzelzceļa ritošā sastāva atjaunošanu, ekspluatācijā pieejamo vilcienu skaits pakāpeniski samazināsies, un, lai nodrošinātu pasažieru ievešanu Rīgā un izvešanu no Rīgas maksimumstundās, būtiski pieaugs autotransporta plūsma, kas radīs apjomīgus sastrēgumus, kā arī būtiski palielināsies apkārtējās vides piesārņojums. Papildu transporta plūsma būtiski palielinātu autoceļu noslodzi, kā rezultātā palielināsies autoceļu uzturēšanai nepieciešamais finansējums.
Ievērojot esošā ritošā sastāva vecumu, nepieciešamos kapitālieguldījumus un ierobežoto rezerves daļu tirgu, nākotnē pieaugs ritošā sastāva uzturēšanas izmaksas, kā rezultātā būtiski palielināsies nepieciešamā zaudējumu kompensācija sabiedriskajam transportam, kas jāsedz no valsts budžeta.
Lai nodrošinātu ilgtspējīgu dzelzceļa sabiedriskā transporta funkcionēšanu un samazinātu zaudējumu kompensāciju sabiedriskajam transportam, kas jāsedz no valsts budžeta, ir vitāli nepieciešams atjaunot elektrovilcienu ritošo sastāvu.
Ar MK 2018.gada 7.novembra rīkojumu Nr. 594 “Par Satiksmes ministrijas ilgtermiņa saistībām jauno elektrovilcienu iegādei un depo izbūvei”[1] PV tika piešķirts valsts budžeta finansējums 259 000 000 euro apmērā, kas paredzēts 32 jaunu elektrovilcienu, rezerves daļu fonda un elektrovilcienu uzturēšanas iekārtu iegādei, kā arī vilcienu depo izbūvei.
2019.gada 30.jūlijā PV un ŠKODA VAGONKA a.s. noslēdza līgumu Nr.226-19 “Par piepilsētas pasažieru elektrovilcienu un to uzturēšanai nepieciešamā aprīkojuma piegādi un personāla apmācību” (turpmāk – Līgums) par 32 elektrovilcienu piegādi.
Atbilstoši Finanšu ministrijas informatīvajam ziņojumam “Par fiskālās telpas pasākumiem un izdevumiem prioritārajiem pasākumiem valsts budžetam 2020.gadam un ietvaram 2020.–2022.gadam” un MK ārkārtas sēdes protokollēmuma (prot. Nr.41, 1.§) 3.1.apakšpunktam, lai atbrīvotu valsts budžeta fiskālo telpu un samazinātu ietekmi uz vispārējās valdības budžeta bilanci, 23 no 32 Līgumā paredzēto elektrovilcienu iegādei tika piesaistīts Eiropas Savienības (turpmāk – ES) fondu 2014.-2020.gada plānošanas perioda finansējums.
2022. gada 27. maijā PV un Centrālā finanšu un līgumu aģentūra kā ES fondu 2014.-2020. gada plānošanas perioda sadarbības iestāde (turpmāk – sadarbības iestāde) noslēdza līgumu Nr. 4.5.1.1/21/I/001 par darbības programmas “Izaugsme un nodarbinātība” 4.5.1. specifiskā atbalsta mērķa “Attīstīt videi draudzīgu sabiedriskā transporta infrastruktūru” 4.5.1.1. pasākuma “Attīstīt videi draudzīgu sabiedriskā transporta infrastruktūru (sliežu transporta)” trešās projektu iesniegumu atlases kārtas “Attīstīt videi draudzīgu sabiedriskā transporta infrastruktūru – elektrovilcieni” projekta “Rīgas un Pierīgas pasažieru pārvadāšanai nepieciešamo elektrovilcienu iegāde” (turpmāk – PV projekts) īstenošanu. PV projekts tiek īstenots sadarbībā ar valsts sabiedrību ar ierobežotu atbildību “Autotransporta direkcija” (turpmāk – ATD). PV projekta kopējās attiecināmās izmaksas ir 161 209 300 euro, t.sk. ES fondu finansējums 114 211 073 euro un valsts budžeta finansējums 46 998 227 euro. PV projektā paredzēts iegādāties 23 jaunu pasažieru elektrovilcienu sastāvus, lai atjaunotu PV rīcībā esošo novecojušo elektrovilcienu parku.
Līguma izpildes ietvaros radās apstākļi, kurus nevarēja paredzēt pirms Līguma noslēgšanas, tostarp COVID-19 pandēmija 2020. un 2021. gadā un Krievijas Federācijas 2022. gada 24. februārī uzsāktā karadarbība Ukrainā.
Saistībā ar elektrovilcienu ekspluatācijā nodošanas termiņu kavēšanos un vairākkārtējiem grozījumiem Līgumā, PV projekta ietvaros līdz 2023.gada beigām PV ar ES fondu finansējumu iegādājās 17 no 23 elektrovilcieniem.
Lai turpinātu nodrošināt ES fondu piesaisti elektrovilcienu iegādei pēc 2023.gada 31.decembra, kas ir ES fondu 2014.-2020.gada plānošanas perioda attiecināmības beigu termiņš, ir nepieciešams finansējuma piesaistes risinājums ES fondu 2021.-2027.gada plānošanas perioda ietvaros.
Izpildot MK 2023.gada 26.septembra sēdes protokollēmuma (prot. Nr.47, 43.§) 4.punkta uzdevumu par ES fondu piešķīruma pārdaļu priekšlikumu virzīšanu Programmas 2021.-2027.gadam ietvaros, Satiksmes ministrija iesniedza Finanšu ministrijai priekšlikumus grozījumiem Programmā 2021.–2027.gadam, tostarp paredzot pārdalīt Kohēzijas fonda (turpmāk – KF) finansējumu 66 989 642 euro apmērā elektrovilcienu iegādei, t.sk.:
- 12 544 923 euro PV projekta otrā posma īstenošanai, lai veiktu 6 elektrovilcienu iegādi un nodrošinātu PV projekta pabeigšanu,
- 54 444 719 euro deviņu elektrovilcienu iegādei un saistīto izmaksu segšanai, tādejādi samazinot plānoto darbību ietekmi uz valsts budžetu.
Ministru kabineta 2024.gada 28.maija sēdē ir apstiprināts Finanšu ministrijas informatīvais ziņojums [2], konceptuāli atbalstot arī Programmas 2021.-2027.gadam pārdales, tostarp atbalstot Satiksmes ministrijas priekšlikumu par KF finansējuma pārdali 66 989 642 euro apmērā elektrovilcienu iegādei.
Projekta Nr. 4.5.1.1/21/I/001 “Rīgas un Pierīgas pasažieru pārvadāšanai nepieciešamo elektrovilcienu iegāde” otrais posms
Saskaņā ar MK 2023.gada 26.septembra sēdes protokollēmuma (prot. Nr.47, 23.§) 3.punktā minēto lēmumu PV projekta Nr. 4.5.1.1/21/I/001 “Rīgas un Pierīgas pasažieru pārvadāšanai nepieciešamo elektrovilcienu iegāde” (turpmāk – PV projekts) darbības tiks pakāpeniski īstenotas divos ES fondu plānošanas periodos. Atbilstoši Eiropas Komisijas (turpmāk – EK) regulējumā[3] paredzētajam PV projekta posmošana jeb pakāpeniska Projekta īstenošana divos ES fondu plānošanas periodos nozīmē, ka PV projekta izdevumi, kas PV projekta posmošana tiek veikta atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulas (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (turpmāk - Regula Nr. 2021/1060 [4] 118.a pantam. PV projekts atbilst posmošanas priekšnosacījumiem, kas noteikti Regulas Nr. 2021/1060 118.a pantā:
1) Līgums Nr. 4.5.1.1/21/I/001 par PV projekta īstenošanu ir noslēgts 2022.gada 27.maijā, tas ir, pirms 2022. gada 29. jūnija.
2) Abu PV projekta posmu kopējās attiecināmās izmaksas ir 161 209 300 euro, līdz ar to pārsniedz 1 milj. euro.
3) PV projekta finanšu plūsmas ir skaidri nodalītas divos posmos, un PV projekta otrā posma izdevumi nav iekļauti ES fondu 2014.-2020.gada plānošanas perioda maksājumu pieprasījumos. Ņemot vērā PV projekta faktisko īstenošanas progresu līdz 2023.gada beigām, 2024.gada 22.janvārī PV iesniedza Centrālajā finanšu un līgumu aģentūrā PV projekta noslēguma maksājuma pieprasījumu, līdz ar to ir iespējams identificēt PV projekta pirmā posma izmaksas un pārliecināties par to, ka ES fondu 2014.-2020.gada plānošanas perioda maksājumu pieprasījumos nav iesniegtas PV projekta otrā posma izmaksas. 2024.gada 22.februārī PV iesniedza[5] Centrālajā finanšu un līgumu aģentūrā PV projekta līguma grozījumu precizējumus, paredzot, ka PV projekta pirmā posma attiecināmās izmaksas ir 143 502 100 euro, un PV projekta pirmā posma ietvaros ir pabeigta 23 jaunu elektrovilcienu ražošana un veiktas elektrovilcienu rūpnīcas pārbaudes, pabeigta elektrovilcienu tipa sertifikācija, kā arī piegādāti un nodoti ekspluatācijā 17 jauni elektrovilcieni. Savukārt PV projekta otrā posma attiecināmās izmaksas ir 17 707 200 euro, un PV projekta otrā posma ietvaros paredzēts nodot ekspluatācijā sešus jaunus elektrovilcienus.
4) PV projekta otrā posma plānotās darbības, kā arī darbības deviņu elektrovilcienu iegādei un saistītajām izmaksām atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulas (ES) 2021/1058 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu[6] 2.politikas mērķa “Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētvidēs” 8.konkrētajam mērķim “Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētvidē kā daļu no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē” (turpmāk – RSO 2.8). Saskaņā ar 2022.gada 25.novembrī Eiropas Komisijas apstiprināto Programmu 2021.-2027.gadam RSO 2.8 ietvaros ir paredzētas investīcijas bezemisiju vilcienu iegādei. Pilsētu mobilitātei paredzētais Programmas 2021.-2027.gadam konkrētais mērķis RSO 2.8 nacionāli ir izdalīts divos atsevišķos specifiskajos atbalsta mērķos – 2.3.1. specifiskais atbalsta mērķis “Veicināt ilgtspējīgu daudzveidu mobilitāti pilsētās” (ERAF), un 2.4.1. specifiskais atbalsta mērķis “Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti, veicinot elektrotransportlīdzekļu izmantošanu” (KF). Ņemot vērā, ka PV projekta otrā posma īstenošanai, kā arī deviņu elektrovilcienu iegādei un saistītajām izmaksām tiek novirzīts KF finansējums, šīs darbības ir paredzēts īstenot Programmas 2021.-2027.gadam 2.4.prioritātes “AER izmantošanas transportā veicināšana” 2.4.1.2. pasākuma ietvaros, un tās atbilst intervences laukumam 107 “Mobilie nulles emisijas/ar elektrību darbināmie dzelzceļa aktīvi”.
5) Atbilstoši PV projekta līguma grozījumiem PV projekta otrajā posmā ir paredzēta pilnīga PV projekta darbību pabeigšana, funkcionalitāte un nodošana ekspluatācijā un noteikto mērķu un rādītāju sasniegšana līdz ES fondu 2021.-2027.gada plānošanas perioda izdevumu attiecināmības perioda beigām, tas ir, līdz 2029.gada 31.decembrim.
Līdz ar to PV projekta otrais posms atbilst Regulas Nr. 2021/1060 118.a pantam, un Centrālajai finanšu un līgumu aģentūrai nav jāveic atkārtota projektu iesniegumu atlase par PV projektu. Ņemot vērā minēto, noteikumu projektam ir pievienots MK sēdes protokollēmuma punkts, lai atļautu Centrālajai finanšu un līgumu aģentūrai:
- veikt grozījumus līgumā par PV projekta īstenošanu, nodalot PV projekta pirmā un otrā posma finansējumu, darbības un rādītājus, lai nodrošinātu PV projekta otrā posma īstenošanu Eiropas Savienības fondu 2021.-2027. gada plānošanas periodā,
- neveikt projektu iesniegumu atlasi PV projekta otrajam posmam.
Vienlaikus atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulas (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006[7] 101. un 102.pantam grozījumu veikšanai līgumā par PV projekta īstenošanu, kas ietver PV projekta otro posmu, ir jāveic nepieciešamās darbības un jāievēro atbilstošās procedūras, tostarp ir nepieciešams aktualizēts Jaspers[8] konsultantu ziņojums par Projektu (Action Completion Note), Jaspers ekspertu neatkarīgais kvalitātes izvērtējums (Independent Quality Review Report), kā arī EK apstiprinājums par PV projektu.
PV atbilstība ES fondu izslēgšanas kritēriju un sankciju nosacījumu neesamībai ir pārbaudīta PV projekta iesnieguma vērtēšanas procesā, kā arī to uzraudzība tiek nodrošināta PV projekta īstenošanas laikā:
- Atbilstoši noslēgtā līguma par PV projekta īstenošanu nosacījumiem un pievienotajai informācijai PV ir apliecinājis, ka neatbilst nevienam no Eiropas Savienības struktūrfondu un Kohēzijas fonda 2014.-2020.gada plānošanas perioda vadības likuma 23.pantā pirmajā daļā minētajiem izslēgšanas noteikumiem.
- Atbilstoši Starptautisko un Latvijas Republikas nacionālo sankciju likuma 11.2 pantā noteiktajai kārtībai atbildīgā institūcija pirms maksājuma veikšanas PV projektā veic pārbaudi un neveic maksājumu, ja minētās pārbaudes rezultātā konstatē, ka attiecībā uz Eiropas Savienības fondu vai citas ārvalstu finanšu palīdzības finansējuma saņēmēju, tā valdes vai padomes locekli, patieso labuma guvēju, pārstāvēttiesīgo personu vai prokūristu, vai personu, kura ir pilnvarota pārstāvēt minēto finansējuma saņēmēju darbībās, kas saistītas ar filiāli, ir noteiktas starptautiskās vai nacionālās sankcijas vai būtiskas finanšu tirgus intereses ietekmējošas Eiropas Savienības vai Ziemeļatlantijas līguma organizācijas dalībvalsts sankcijas.
Pēc noteikumu projekta apstiprināšanas par PV projekta otrā posma īstenošanu Kohēzijas politikas fondu vadības informācijas sistēmā (KPVIS) tiks pievienoti līguma par PV projekta īstenošanu grozījumi, kas paredz PV projekta pakāpenisku īstenošanu posmos un PV projekta otrā posma īstenošanas nosacījumus.
Par deviņu elektrovilcienu iegādi un saistītajām izmaksām
Saskaņā ar MK 2022. gada 26. oktobra rīkojumu Nr.763[9] “Par Satiksmes ministrijas ilgtermiņa saistībām jauno elektrovilcienu projekta īstenošanai” deviņu vilcienu iegādei un arī citām Līgumā iekļautajām izmaksām ir paredzēts valsts budžeta finansējums.
2023.gada 19.septembra MK sēdē tika apstiprināti Satiksmes ministrijas ierosinātie grozījumi MK rīkojumā Nr.763[10], kas, ņemot vērā konstatētos kavējumus Līguma izpildē un to, ka atlikušie deviņi elektrovilcieni tiks piegādāti 2024.gadā, paredz daļu no 2022. gadā un 2023. gadā plānotā valsts budžeta finansējuma pārvirzīt uz 2024. gadu.
Atbilstoši Finanšu ministrijas informatīvajam ziņojumam “Par priekšlikumiem valsts budžeta prioritārajiem pasākumiem 2024. gadam un budžeta ietvaram 2024.–2026. gadam” un MK 2023.gada 26.septembra sēdes protokollēmuma (prot. Nr.47, 43.§) 4.2.apakšpunktam Satiksmes ministrijai tika uzdots izvērtēt izdevumu attiecināmību un līdz 2024. gada 15. janvārim virzīt nepieciešamos priekšlikumus pārcelt visu vai daļu valsts budžeta finansētu deviņu elektrovilcienu iegādes, rezerves daļu fonda un elektrovilcienu uzturēšanas iekārtu iegādes, elektrovilcienu ražošanas uzraudzības, kā arī vilcienu remontu centra izbūves izmaksas finansēšanai ES fondu 2021.–2027. gada plānošanas perioda programmas ietvaros.
Izpildot MK 2023.gada 26.septembra sēdes prot.Nr.47, 43.§ 4.2.apakšpunktā noteikto uzdevumu, Satiksmes ministrija 2024.gada janvārī sagatavoja priekšlikumu, lai attiecināšanai no ES fondu finansējuma iekļautu arī deviņu elektrovilcienu iegādi un saistītās izmaksas – rezerves daļu fondu, elektrovilcienu dokumentāciju, darbinieku apmācību, velosipēdu vietu izveidi elektrovilcienos un elektrovilcienu ražošanas uzraudzību (turpmāk – deviņu elektrovilcienu iegādes projekts).
Ņemot vērā PV sniegto informāciju par nepieciešamo finansējumu deviņu elektrovilcienu iegādei un saistītajām izmaksām, deviņu elektrovilcienu iegādes projekta kopējās attiecināmās izmaksas ir 64 052 612 euro, t.sk. KF finansējums nepārsniedz 54 444 719 euro un valsts budžeta finansējums nav mazāks kā 9 607 893 euro.
2.4.1.2.pasākuma īstenošanas nosacījumi
2.4.1.2.pasākuma mērķa grupa ir transporta infrastruktūras un sabiedriskā transporta lietotāji, kas izmantos jaunos elektrovilcienus. Elektrovilcienus plānots izmantot visos šobrīd elektrificētajos maršrutos (Rīga-Jelgava, Rīga-Tukums II, Rīga-Skulte un Rīga-Aizkraukle).
2.4.1.2.pasākums tiks īstenots vairākās kārtās, izsekojamībai iekļaujot PV projekta otro posmu atsevišķā atlases kārtā:
- 2.4.1.2.pasākuma pirmajā atlases kārtā tiek iekļauts PV projekta otrais posms.
- 2.4.1.2.pasākuma otrajā atlases kārtā tiek iekļauts deviņu elektrovilcienu iegādes projekts.
2.4.1.2.pasākuma plānotais un pieejamais kopējais finansējums ir 81 759 812 euro, tai skaitā KF finansējums nepārsniedz 66 989 642 euro un valsts budžeta finansējums nav mazāks par 14 770 170 euro:
- 2.4.1.2.pasākuma pirmajā atlases kārtā pieejamais kopējais finansējums ir 17 707 200 euro, tai skaitā Kohēzijas fonda finansējums nepārsniedz 12 544 923 euro un valsts budžeta finansējums nav mazāks par 5 162 277 euro;
- 2.4.1.2.pasākuma otrajā atlases kārtā pieejamais kopējais finansējums ir 64 052 612 euro, tai skaitā Kohēzijas fonda finansējums nepārsniedz 54 444 719 euro un valsts budžeta finansējums nav mazāks par 9 607 893 euro.
2.4.1.2.pasākuma pirmajā atlases kārtā PV projekta otrā posma attiecināmo izmaksu procentuālais sadalījums pa finansējuma avotiem ir noteikts atbilstoši PV projekta izmaksu un ieguvumu analīzē[11] iegūtajam rezultātam un pieejamajam Eiropas Savienības fondu finansējumam.
Maksimālais attiecināmais KF finansējuma apmērs ir 85% no projektam plānotā kopējā attiecināmā finansējuma. Nacionālais līdzfinansējums nav mazāks par 15% no projektam plānotā kopējā attiecināmā finansējuma.
Ņemot vērā, ka 2.4.1.2.pasākuma ietvaros plānotās darbības indikatīvi tiks pabeigtas līdz 2026.gadam, savukārt elastības finansējums būs pieejams 2.4.1.2.pasākuma īstenošanai no 2026. gada (pēc Eiropas Komisijas lēmuma par vidusposma pārskatu) Satiksmes ministrija kā Eiropas Savienības fondu 2021.—2027. gada plānošanas perioda atbildīgā iestāde ierosina 2.4.1.2.pasākuma elastības finansējumu 12 456 099 euro, tai skaitā KF finansējumu 10 587 684 euro un nacionālo finansējumu 1 868 415 euro, pārcelt no 2.4.1.2.pasākuma uz 2.4.1.1. pasākumu “Elektrotransportlīdzekļiem paredzēti lieljaudas uzlādes punkti”.
2.4.1.2.pasākumā finansējuma saņēmējs ir PV, kas veic elektrovilcienu iegādi atbilstoši noslēgtajam Līgumam. 2.4.1.2.pasākumā sadarbības partneris ir ATD.
Projekta iesniedzējs, kas pēc projekta apstiprināšanas ir finansējuma saņēmējs, sagatavo deviņu elektrovilcienu iegādes projekta iesniegumu atbilstoši projektu iesniegumu atlases nolikumā noteiktajām prasībām, un projekta iesniegumu iesniedz sadarbības iestādē, izmantojot Kohēzijas politikas fondu vadības informācijas sistēmu un pievienojot projektam papildus iesniedzamos dokumentus saskaņā ar projektu iesniegumu atlases nolikumu.
2.4.1.2.pasākuma ietvaros līdz 2029. gada 31. decembrim ir sasniedzams šāds iznākuma rādītājs – sabiedriskajā transportā izmantojamā videi draudzīgā ritošā sastāva pasažieru ietilpība ir vismaz 7 902 pasažieri. Rādītājs ir noteikts atbilstoši PV 2024.gada martā Satiksmes ministrijā iesniegtajai[12] informācijai par plānoto pasažieru ietilpību elektrovilcienos. Rādītājs tiek uzskatīts par sasniegtu, kad atbilstoši Līguma nosacījumiem elektrovilcieni ir nodoti ekspluatācijā.
2.4.1.2.pasākuma atbalstāmās darbības ir vērstas uz bezemisiju dzelzceļa infrastruktūras attīstību, tas ir, paredzot vismaz 15 elektrovilcienu ritošā sastāva iegādi un atbalstot ar elektrovilcienu ritošā sastāva iegādi saistītās izmaksas. Elektrovilcienu rezerves daļu fonds, elektrovilcienu dokumentācija un darbinieku apmācība ir izmaksu pozīcijas, kas iekļautas 2.4.1.2.pasākumā, jo ir būtiskas pasažieru pārvadājumu nodrošināšanai ar elektrovilcieniem un ir Līguma priekšmeta sastāvdaļa. Velosipēdu vietu izveide elektrovilcienos ir iekļauta 2.4.1.2.pasākuma attiecināmajās izmaksās, lai nodrošinātu optimālu risinājumu visu pasažieru, tostarp velobraucēju ērtībām, kā arī, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 29. aprīļa Regulas (ES) 2021/782 par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem[13] nosacījumus par noteiktu skaitu velosipēdu vietu katrā elektrovilcienu sastāvā. Atzīmējams, ka velosipēdu vietu izveidi elektrovilcienos ir paredzēts veikt atbilstoši PV un ŠKODA VAGONKA a.s. saskaņotajam tehniskajam risinājumam. Projekta īstenošanas personāla izmaksas ir iekļautas 2.4.1.2.pasākuma attiecināmajās izmaksās, un tās ir nepieciešamas, lai veiktu velosipēdu vietu izveidi elektrovilcienos. Paredzēts, ka PV nodrošinās projekta īstenošanas personālu. Elektrovilcienu ražošanas uzraudzības izmaksas ir iekļautas 2.4.1.2.pasākumā, jo attiecas uz elektrovilcienu ražošanas tehniskās uzraudzības pakalpojumiem, kas tiek veikti saskaņā ar 2021.gada 4.novembrī PV un Ricardo Nederland B.V. noslēgto līgumu Nr.PV243-21 (turpmāk - ražošanas uzraudzības līgums). Ar elektrovilcienu ritošā sastāva iegādi saistītās izmaksas ir paredzēts attiecināt uz visiem 32 elektrovilcieniem.
Pievienotās vērtības nodokļa maksājumi, kas tiešā veidā saistīti ar projektu, ir attiecināmās izmaksas, ja tos nevar atgūt atbilstoši normatīvajiem aktiem par pievienotās vērtības nodokli.
2.4.1.2.pasākuma ietvaros izmaksas ir attiecināmas no 2021.gada 1.janvāra, ņemot vērā, ka Programmas 2021.-2027.gadam konkrētā mērķa RSO 2.8 ietvaros ir paredzētas investīcijas bezemisiju vilcienu iegādei, un Programmā 2021.-2027.gadam ir iekļauts atbilstošais intervences laukums 107 “Mobilie nulles emisijas/ar elektrību darbināmie dzelzceļa aktīvi”.
2.4.1.2.pasākumā ir attiecināmas no 2021.gada 1.janvāra [14] veiktās elektrovilcienu ritošā sastāva iegādes izmaksas un ar elektrovilcienu ritošā sastāva iegādi saistītās izmaksas atbilstoši noteikumu projekta 20.punktā minētajām izmaksu pozīcijām, tostarp Līguma ietvaros veiktās elektrovilcienu ritošā sastāva iegādes izmaksas, elektrovilcienu rezerves daļu fonda iegādes izmaksas, tehniskās dokumentācijas izmaksas, projekta iesniedzēja personāla apmācības izmaksas, ražošanas uzraudzības līguma ietvaros veiktās elektrovilcienu ražošanas uzraudzības izmaksas, kā arī velosipēdu vietu izveides elektrovilcienos izmaksas un projekta īstenošanas personāla izmaksas.
2.4.1.2.pasākuma projektus īsteno saskaņā ar noslēgto līgumu par projekta īstenošanu, bet ne ilgāk kā līdz 2029. gada 31. decembrim.
Noteikumu projektā noteikti projekta īstenošanas nosacījumi, tostarp projekta īstenošanas termiņš, informācijas un publicitātes pasākumu nodrošināšanas nosacījumi, 2.4.1.2.pasākuma rezultātu ilgtspējas un uzturēšanas nodrošināšanas nosacījumi.
2.4.1.2.pasākuma īstenošanas rezultātā iedzīvotājiem un sabiedriskā transporta izmantotājiem būs iespēja izmantot videi draudzīgu sabiedrisko transportu (elektrovilcienus). Tāpat tiks nodrošināta dzimumu līdztiesība un vienlīdzīgas iespējas, nodrošinot tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un iespējām pakalpojuma saņemšanā, neatkarīgi no dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās piederības (Eiropas sociālo tiesību pīlāra 3. princips). Piemēram, projekta ietvaros tiek paredzētas specifiskas darbības, kas īpaši veicina vides piekļūstamību, piemēram, personai ar vecuma izraisītām veselības problēmām, kuru dēļ personai ir grūti pārvietoties pa kāpnēm, pārvietošanās ir iespējama, izvairoties no nepieciešamības izmantot kāpnes. Iegādātie elektrovilcieni veicinās vienmērīgu mobilitāti un pakalpojumu piekļūstamību attiecībā uz visiem lietotājiem, tostarp senioriem, personām ar invaliditāti, vecākiem ar bērniem, bērniem.
Ņemot vērā, ka 2.4.1.2.pasākuma īstenošanai pieejamais KF finansējums ir ierobežots, kā arī 2.4.1.2.pasākumā iekļauto izmaksu specifikas dēļ 2.4.1.2.pasākuma ietvaros nav paredzēts izmantot vienkāršotās izmaksas, un 2.4.1.2.pasākuma projektos ir jāveic izmaksu uzskaite atbilstoši faktisko izmaksu uzskaites metodei. 2.4.1.2.pasākumā ir skaidri definētas attiecināmo izmaksu pozīcijas un to izmaksas, un ir noslēgti līgumi par 2.4.1.2.pasākumā paredzēto darbību izpildi, izņemot līgumu par velosipēdu vietu izveidi jaunajos elektrovilcienos, kur ir nepieciešams PV un ŠKODA VAGONKA a.s. saskaņots tehniskais risinājums, kā arī līgumiem, kas attiecas uz projekta īstenošanas personāla izmaksām un projekta komunikācijas un vizuālās identitātes prasību nodrošināšanas izmaksām. Projekta īstenošanas personāla izmaksām netiek piemērota vienotā likme līdz 20 % apmērā no tiešajām izmaksām, jo 2.4.1.2.pasākuma tiešās izmaksas ietver līgumus, kuru vērtība pārsniedz robežvērtības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvas 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK[15], 15.pantā. Ievērojot, ka KF finansējums 2.4.1.2.pasākuma īstenošanai ir ierobežots, 2.4.1.2.pasākumā nav plānotas netiešās attiecināmās izmaksas.
Finansējuma saņēmējs nodrošina komunikācijas un vizuālās identitātes prasību pasākumus saskaņā ar Regulas Nr. 2021/1060 47. un 50.pantu, un kārtību, kādā Eiropas Savienības fondu vadībā iesaistītās institūcijas nodrošina šo fondu ieviešanu 2021.–2027.gada plānošanas periodā, kā arī Eiropas Savienības fondu 2021.–2027. gada plānošanas perioda un Atveseļošanas fonda komunikācijas un dizaina vadlīnijām.
Pasākumam nav ietekmes uz horizontālā principa “Energoefektivitāte pirmajā vietā” īstenošanu. Plānotajām investīcijām ir netieša ietekme uz horizontālo principu "Klimatnodrošināšana" un principu “Nenodarīt būtisku kaitējumu” (turpmāk – NBK). Izvērtējot 2.4.1.2.pasākuma atbilstību principam NBK, secināms, ka 2.4.1.2.pasākuma darbības atbalsta klimata pārmaiņu mērķi (107 – mobilie nulles emisijas / ar elektrību darbināmie dzelzceļa aktīvi) un tādējādi 2.4.1.2.pasākums tiek uzskatīts par atbilstīgu NBK attiecībā uz attiecīgo mērķi. Plānotās investīcijas veicinās pasažieru plūsmu virzību no privātajiem transportlīdzekļiem uz sabiedrisko transportu. Neturpinot ieguldījumus dzelzceļa pasažieru ritošā sastāva attīstībā, nav iespējams būtiski uzlabot sabiedriskā transporta konkurētspēju salīdzinājumā ar autotransportu, galvenokārt ar to domājot tieši iespēju pārvietoties ātrāk, videi draudzīgāk un komfortablāk nekā ar vieglo auto.
Finansējuma saņēmējs nodrošina, ka 2.4.1.2.pasākuma projektos ievēro horizontālā principa “Klimatdrošināšana” un principa “Nenodarīt būtisku kaitējumu” (turpmāk – NBK) noteiktos klimata pārmaiņu mazināšanas, pielāgošanos klimata pārmaiņām un vides principus. 2.4.1.2.pasākuma, tostarp PV projekta otrā posma ietvaros horizontālais princips “Klimatdrošināšana”, kā arī princips NBK atbilst šādiem pakārtotajiem sešiem kritērijiem:
1. klimata pārmaiņu mazināšana, lai neradītu ievērojamas SEG emisijas;
2. pielāgošanās klimata pārmaiņām;
3. ūdens un jūras resursu ilgtspējīga izmantošana un aizsardzība;
4. pāreja uz aprites ekonomiku, ieskaitot atkritumu rašanās novēršanu un pārstrādi;
5. piesārņojuma novēršana un kontrole;
6. bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana.
Attiecībā uz NBK principa kritēriju:
1. 2.4.1.2.pasākuma, tostarp PV projekta otrā posma darbības 100% atbalsta klimata pārmaiņu mērķi (107 – mobilie nulles emisijas / ar elektrību darbināmie dzelzceļa aktīvi) un tādējādi tiek uzskatīts par atbilstīgu NBK attiecībā uz attiecīgo mērķi. 2.4.1.2.pasākuma ietvaros notiks videi draudzīgi uzlabojumi transporta sistēmā, t.i., tiks iegādāti bezemisiju ritekļi, kas veicinās SEG emisiju samazinājumu.
2. 2.4.1.2.pasākuma, tostarp PV projekta otrā posma darbības attiecas uz elektrovilcienu iegādi un neizraisīs negatīvu ietekmi uz pašreizējā klimata un gaidāmā nākotnes klimata radītajām negatīvajām ietekmēm uz pašu pasākumu, cilvēkiem, dabu vai aktīviem (t.sk. infrastruktūru), kā arī neradīs negatīvu ietekmi uz pielāgošanās klimata pārmaiņām mērķu sasniegšanu, jo pasākumu īstenošanā ir paredzēts ņemt vērā klimata pārmaiņu radītos potenciālos riskus, kā arī novērst to ietekmi. Attiecībā uz elektrovilcieniem jānorāda, ka ekstremālu klimatisko apstākļu gadījumā pastāv vilciena apstāšanās risks un ar to saistītie izaicinājumi, t.i., salona ventilēšana un klimata nodrošināšana, un jaunie elektrovilcieni nodrošina nepieciešamos tehniskos risinājumus salona ventilēšanai un klimata nodrošināšanai.
3. 2.4.1.2.pasākuma, tostarp PV projekta otra posma īstenošana neradīs būtisku kaitējumu ilgtspējīgai ūdens un jūras resursu izmantošanai un aizsardzībai, nekaitēs ūdensobjektu labam stāvoklim vai to labam ekoloģiskajam potenciālam, ieskaitot virszemes ūdeņus un gruntsūdeņus, kā arī neradīs kaitējumu jūras ūdeņu labam vides stāvoklim.
4. 2.4.1.2.pasākumā, tostarp PV projekta otrajā posmā paredzēta jaunu ritošā sastāva iegāde. Jaunais dzelzceļa ritošais sastāvs tiks uzturēts atbilstoši ražotāja izstrādātajai dzelzceļa ritošā sastāva remonta programmai, lai nodrošinātu pilnvērtīgu un ilgtspējīgu vilcienu ekspluatāciju visā to dzīves ciklā.
5. 2.4.1.2.pasākuma, tostarp PV projekta otrā posma plānotās darbības sniegs ieguldījumu klimata politikas mērķu izpildei, samazinot CO2 emisijas, un sniegs arī devumu gaisa piesārņojuma samazināšanai, ņemot vērā pasažieru skaitu, kuri automašīnu un autobusu vietā pārvietosies ar elektrovilcienu.
6. 2.4.1.2.pasākuma, tostarp PV projekta otrā posma paredzamā ietekme uz bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzību ir nebūtiska un aktivitātes nepieprasa padziļinātu pasākuma novērtējumu no NBK viedokļa. Plānotās investīcijas neparedz tiešu ietekmi uz ES nozīmes sugām un biotopiem un to aizsardzības stāvokli.
2.4.1.2.pasākumā plānotās investīcijas veicinās vairāku tautsaimniecības izaicinājumu risināšanu un rādītāju sasniegšanu:
- Līdz 2027. gadam nodrošināt dzelzceļa pasažieru īpatsvaru pasažieru pārvadājumos 12% apmērā. Rādītāja sasniegšana paredzēta saskaņā ar Transporta attīstības pamatnostādnēm 2021.-2027. gadam Transporta politikas rezultātu 1.politikas rezultāta “Uzlabotas mobilitātes iespējas” noteikto 1. rezultatīvo rādītāju un Latvijas Nacionālā attīstības plāna 2021. – 2027. gadam Rīcības virziena “Tehnoloģiskā vide un pakalpojumi” mērķa indikatoru Nr.303.;
- Līdz 2027. gadam nodrošināt pasažieru apgrozību sabiedriskajā transportā reģionālās nozīmes vilcienu maršrutos 887.9 milj. pas/km. Rādītāja sasniegšana paredzēta saskaņā ar Transporta attīstības pamatnostādnēm 2021.-2027. gadam Transporta politikas rezultātu 1.politikas rezultāta “Uzlabotas mobilitātes iespējas” noteikto 2.2. rezultatīvo rādītāju;
- Līdz 2027. gadam sekmēt iedzīvotāju īpatsvara, kas ar velosipēdu vai citu mikromobilitātes transportlīdzekli brauc katru vai gandrīz katru dienu, no kopējā valsts iedzīvotāju skaita konkrētajā gadā, pieaugumu līdz 10%. Rādītāja sasniegšana paredzēta saskaņā ar Transporta attīstības pamatnostādnēm 2021.-2027. gadam Transporta politikas rezultātu 1.politikas rezultāta “Uzlabotas mobilitātes iespējas” noteikto 7. rezultatīvo rādītāju.
Investīcijas priekšlikums atbilst Ministru kabineta 2024. gada 20. janvāra rīkojuma Nr. 55 "Par Valdības rīcības plānu Deklarācijas par Evikas Siliņas vadītā Ministru kabineta iecerēto darbību īstenošanai"[16] pasākumam Nr.28.1., par kura izpildi atbildīga Satiksmes ministrija: "Ilgtspējīgas transporta infrastruktūras un sabiedriskā transporta sistēmas attīstība, virzoties uz klimata mērķu sasniegšanu un nostiprinot dzelzceļu kā sistēmas mugurkaulu." Šim rīcības plāna pasākumam, citu starpā, ir noteikts darbības rezultāts: "Īstenojot pasākumus, kas vērsti uz integrēta sabiedriskā transporta tīkla izveidi, attīstot dzelzceļu kā sabiedriskā transporta mugurkaulu un uzsākot jauno elektrovilcienu ekspluatāciju, dzelzceļa pasažieru īpatsvars pasažieru pārvadājumos sasniegs 12% (valstī kopumā salīdzinot ar regulāras satiksmes autobusiem, trolejbusiem, tramvajiem). Pārvadāto pasažieru skaits dzelzceļa satiksmē sasniegs 22 miljonus pasažieru."
2008.gada 19.decembrī PV un ATD noslēdza līgumu par sabiedriskā transporta pakalpojumu sniegšanu reģionālos starppilsētu nozīmes maršrutos pa dzelzceļu Nr.ATD/ST-2008/04/PV262-08 (turpmāk – Pasūtījuma līgums), ar kuru valsts ir piešķīrusi PV tiesības sniegt sabiedriskā transporta pakalpojumus reģionālos starppilsētu nozīmes maršrutos pa dzelzceļu. Pasūtījuma līgums ir spēkā līdz 2024.gada beigām. 2.4.1.2.pasākumā ietvertās izmaksas ietilpst Pasūtījuma līguma tvērumā.
Ievērojot MK 2023.gada 19.decembrī atbalstīto risinājumu[17], ATD ir tiesības piešķirt PV tiešo piešķīrumu no 2025.gada 1.janvāra līdz 2032.gada 31.decembrim, ar iespēju to pagarināt līdz 2034.gada 31.decembrim, balstoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regulas (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (turpmāk – Regula 1370/2007) 5.panta 4.a punktu.
Elektrovilcieni tiks izmantoti pasažieru pārvadājumiem saskaņā ar valsts pasūtījuma līgumu atbilstoši Regulai 1370/2007. Sabiedriskā transporta pakalpojumu pasūtījuma līguma darbības laikā finansējuma saņēmējs, kas ir sabiedriskā transporta pakalpojuma sniedzējs, nodrošina sabiedriskā transporta pakalpojumu pieejamību, izmantojot projekta ietvaros iegādātos pamatlīdzekļus. Projekta īstenošanā radīto vērtību uzturēšana tiek finansēta atbilstoši minētajam valsts pasūtījuma līgumam, izmantojot pārvadātāja un valsts budžeta līdzekļus. Ja finansējuma saņēmējs, kas ir sabiedriskā transporta pakalpojuma sniedzējs, nodod iegādātos pamatlīdzekļus ATD, ATD nodrošina sabiedriskā transporta pakalpojumu pieejamību, izmantojot projekta ietvaros iegādātos pamatlīdzekļus.
Jaunais ritošais sastāvs, kas iegādāts par Eiropas Savienības līdzekļiem, tiks nodots nākamajam sabiedrisko pakalpojumu līguma sniedzējam par tirgus cenu, atskaitot saņemtos valsts un Eiropas Savienības līdzekļus.[18]
PV projekts, tostarp PV projekta otrais posms, tiek īstenots atbilstoši ES fondu 2014.-2020.gada plānošanas perioda ietvaros apstiprinātajiem un piemērojamajiem komercdarbības atbalsta nosacījumiem. PV projektā netiks iekļautas jaunas darbības vai paredzētas jaunas izmaksas un netiks piešķirts papildu publiskais finansējums. PV projekta otrā posma īstenošana paredz tikai finansējuma avota maiņu, ņemot vērā, ka PV projekta īstenošanu pēc 2023.gada beigām nav iespējams turpināt ES fondu 2014.-2020.gada plānošanas perioda ietvaros, līdz ar to piemērojamie komercdarbības atbalsta nosacījumi nav atkārtoti pārvērtējami.
Komercdarbības atbalsta piešķiršanas brīdis 2.4.1.2.pasākumā plānotajos projektos:
deviņu elektrovilcienu iegādes projektā komercdarbības atbalsta piešķiršanas brīdis ir diena, kad sadarbības iestāde pieņēmusi lēmumu par projekta iesnieguma apstiprināšanu vai sniegusi atzinumu par lēmumā noteikto nosacījumu izpildi, ja iepriekš pieņemts lēmums par projekta iesnieguma apstiprināšanu ar nosacījumu.
PV projektā komercdarbības atbalsta piešķiršanas brīdis ir diena, kad sadarbības iestāde 2022.gadā pieņēma lēmumu par PV projekta iesnieguma apstiprināšanu.
[1] https://www.vestnesis.lv/op/2018/221.26
[2] Informatīvais ziņojums par Finanšu ministrijas pārziņā esošo Eiropas Savienības fondu un ārvalstu finanšu palīdzības aktualitātēm līdz 2024. gada 1. martam (pusgada ziņojums).
[3] EK Vadlīnijas par to darbības programmu slēgšanu, kuras pieņemtas atbalsta saņemšanai no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda, Kohēzijas fonda un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (2014.–2020. gada periodā) (2021/C 417/01).
[4] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai.
[5] Akciju sabiedrības “Pasažieru vilciens” 2024.gada 22.februāra vēstule Nr. L.2/346 “Par līguma Nr.4.5.1.1/21/I/001 grozījumu precizējumiem”.
[6] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu.
[7] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006.
[8] EK un Eiropas Investīciju Bankas finansēti eksperti (Joint Assistance to Support Projects in European Regions).
[9] https://www.vestnesis.lv/op/2022/210.18
[10] Grozījumi Ministru kabineta 2022. gada 26. oktobra rīkojumā Nr. 763 "Par Satiksmes ministrijas ilgtermiņa saistībām jauno elektrovilcienu projekta īstenošanai" (23-TA-1956), MK 2023.gada 19.septembra sēdes prot. Nr.46, 11.§.
[11] PV projekta kopējās attiecināmās izmaksas ir 161 209 300 euro, t.sk. KF finansējuma apmērs ir 114 211 073 euro jeb 70,8464542678369% no PV projekta kopējām attiecināmajām izmaksām. PV projekta otrā posma kopējās attiecināmās izmaksas ir 17 707 200 euro, līdz ar to noteikumu projekts paredz, ka atbilstoši PV projekta procentuālajam sadalījumam pa finansējuma avotiem PV projekta otrā posma KF finansējuma apmērs ir 12 544 923 euro. Atbilstoši sadarbības iestādes, kas veica maksājumus PV projektā, sniegtajai informācijai tehnisku iemeslu dēļ, kas saistīti ar KP VIS funkcionalitāti, PV projekta pirmā posma izdevumiem tika piemērota KF finansējuma likme 70,85% apmērā. Noapaļojot PV projekta pirmā posma KF finansējuma likmi līdz 70,85%, PV projekta pirmajā posmā faktiski tika attiecināts par 5 088 euro vairāk KF finansējuma nekā to paredz KF finansējuma likme PV projektā. Līdz ar to, lai PV projekta otrajā posmā ņemtu vērā faktiski izmaksāto KF finansējuma apmēru, PV projekta grozījumos plānotais PV projekta otrā posma KF finansējums ir 12 539 835 euro, t.i., par 5 088 euro mazāks nekā noteikumu projektā.
[12] Akciju sabiedrības “Pasažieru vilciens” 2024.gada 19.marta elektroniskā pasta sūtījums “Par EV ietilpību pēc velo vietu izveides”.
[13] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/782 (2021. gada 29. aprīlis) par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem.
[14] Finanšu ministrijas 2024.gada 1.marta elektroniskā pasta sūtījums “Par elektrovilcienu iegādi Programmas 2021.-2027.gadam ietvaros”.
[15] Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK.
[16] https://www.vestnesis.lv/op/2024/16.1
[17] MK 2023.gada 19.decembra sēdes protokollēmums (prot. Nr. 62, 100.§).
[18] Satiksmes ministrijas 2024.gada 12.marta vēstule Finanšu ministrijai, sniedzot atbildes uz Eiropas Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāta jautājumiem par pasažieru sabiedriskā transporta pārvadājumu pa dzelzceļu tirgus atvēršanu un AS “Pasažieru vilciens” tiešo piešķīrumu jaunajam pakalpojumu valsts līgumam no 2025.gada 1.janvāra.
Neveicot pilnvērtīgu dzelzceļa ritošā sastāva atjaunošanu, ekspluatācijā pieejamo vilcienu skaits pakāpeniski samazināsies, un, lai nodrošinātu pasažieru ievešanu Rīgā un izvešanu no Rīgas maksimumstundās, būtiski pieaugs autotransporta plūsma, kas radīs apjomīgus sastrēgumus, kā arī būtiski palielināsies apkārtējās vides piesārņojums. Papildu transporta plūsma būtiski palielinātu autoceļu noslodzi, kā rezultātā palielināsies autoceļu uzturēšanai nepieciešamais finansējums.
Ievērojot esošā ritošā sastāva vecumu, nepieciešamos kapitālieguldījumus un ierobežoto rezerves daļu tirgu, nākotnē pieaugs ritošā sastāva uzturēšanas izmaksas, kā rezultātā būtiski palielināsies nepieciešamā zaudējumu kompensācija sabiedriskajam transportam, kas jāsedz no valsts budžeta.
Lai nodrošinātu ilgtspējīgu dzelzceļa sabiedriskā transporta funkcionēšanu un samazinātu zaudējumu kompensāciju sabiedriskajam transportam, kas jāsedz no valsts budžeta, ir vitāli nepieciešams atjaunot elektrovilcienu ritošo sastāvu.
Ar MK 2018.gada 7.novembra rīkojumu Nr. 594 “Par Satiksmes ministrijas ilgtermiņa saistībām jauno elektrovilcienu iegādei un depo izbūvei”[1] PV tika piešķirts valsts budžeta finansējums 259 000 000 euro apmērā, kas paredzēts 32 jaunu elektrovilcienu, rezerves daļu fonda un elektrovilcienu uzturēšanas iekārtu iegādei, kā arī vilcienu depo izbūvei.
2019.gada 30.jūlijā PV un ŠKODA VAGONKA a.s. noslēdza līgumu Nr.226-19 “Par piepilsētas pasažieru elektrovilcienu un to uzturēšanai nepieciešamā aprīkojuma piegādi un personāla apmācību” (turpmāk – Līgums) par 32 elektrovilcienu piegādi.
Atbilstoši Finanšu ministrijas informatīvajam ziņojumam “Par fiskālās telpas pasākumiem un izdevumiem prioritārajiem pasākumiem valsts budžetam 2020.gadam un ietvaram 2020.–2022.gadam” un MK ārkārtas sēdes protokollēmuma (prot. Nr.41, 1.§) 3.1.apakšpunktam, lai atbrīvotu valsts budžeta fiskālo telpu un samazinātu ietekmi uz vispārējās valdības budžeta bilanci, 23 no 32 Līgumā paredzēto elektrovilcienu iegādei tika piesaistīts Eiropas Savienības (turpmāk – ES) fondu 2014.-2020.gada plānošanas perioda finansējums.
2022. gada 27. maijā PV un Centrālā finanšu un līgumu aģentūra kā ES fondu 2014.-2020. gada plānošanas perioda sadarbības iestāde (turpmāk – sadarbības iestāde) noslēdza līgumu Nr. 4.5.1.1/21/I/001 par darbības programmas “Izaugsme un nodarbinātība” 4.5.1. specifiskā atbalsta mērķa “Attīstīt videi draudzīgu sabiedriskā transporta infrastruktūru” 4.5.1.1. pasākuma “Attīstīt videi draudzīgu sabiedriskā transporta infrastruktūru (sliežu transporta)” trešās projektu iesniegumu atlases kārtas “Attīstīt videi draudzīgu sabiedriskā transporta infrastruktūru – elektrovilcieni” projekta “Rīgas un Pierīgas pasažieru pārvadāšanai nepieciešamo elektrovilcienu iegāde” (turpmāk – PV projekts) īstenošanu. PV projekts tiek īstenots sadarbībā ar valsts sabiedrību ar ierobežotu atbildību “Autotransporta direkcija” (turpmāk – ATD). PV projekta kopējās attiecināmās izmaksas ir 161 209 300 euro, t.sk. ES fondu finansējums 114 211 073 euro un valsts budžeta finansējums 46 998 227 euro. PV projektā paredzēts iegādāties 23 jaunu pasažieru elektrovilcienu sastāvus, lai atjaunotu PV rīcībā esošo novecojušo elektrovilcienu parku.
Līguma izpildes ietvaros radās apstākļi, kurus nevarēja paredzēt pirms Līguma noslēgšanas, tostarp COVID-19 pandēmija 2020. un 2021. gadā un Krievijas Federācijas 2022. gada 24. februārī uzsāktā karadarbība Ukrainā.
Saistībā ar elektrovilcienu ekspluatācijā nodošanas termiņu kavēšanos un vairākkārtējiem grozījumiem Līgumā, PV projekta ietvaros līdz 2023.gada beigām PV ar ES fondu finansējumu iegādājās 17 no 23 elektrovilcieniem.
Lai turpinātu nodrošināt ES fondu piesaisti elektrovilcienu iegādei pēc 2023.gada 31.decembra, kas ir ES fondu 2014.-2020.gada plānošanas perioda attiecināmības beigu termiņš, ir nepieciešams finansējuma piesaistes risinājums ES fondu 2021.-2027.gada plānošanas perioda ietvaros.
Izpildot MK 2023.gada 26.septembra sēdes protokollēmuma (prot. Nr.47, 43.§) 4.punkta uzdevumu par ES fondu piešķīruma pārdaļu priekšlikumu virzīšanu Programmas 2021.-2027.gadam ietvaros, Satiksmes ministrija iesniedza Finanšu ministrijai priekšlikumus grozījumiem Programmā 2021.–2027.gadam, tostarp paredzot pārdalīt Kohēzijas fonda (turpmāk – KF) finansējumu 66 989 642 euro apmērā elektrovilcienu iegādei, t.sk.:
- 12 544 923 euro PV projekta otrā posma īstenošanai, lai veiktu 6 elektrovilcienu iegādi un nodrošinātu PV projekta pabeigšanu,
- 54 444 719 euro deviņu elektrovilcienu iegādei un saistīto izmaksu segšanai, tādejādi samazinot plānoto darbību ietekmi uz valsts budžetu.
Ministru kabineta 2024.gada 28.maija sēdē ir apstiprināts Finanšu ministrijas informatīvais ziņojums [2], konceptuāli atbalstot arī Programmas 2021.-2027.gadam pārdales, tostarp atbalstot Satiksmes ministrijas priekšlikumu par KF finansējuma pārdali 66 989 642 euro apmērā elektrovilcienu iegādei.
Projekta Nr. 4.5.1.1/21/I/001 “Rīgas un Pierīgas pasažieru pārvadāšanai nepieciešamo elektrovilcienu iegāde” otrais posms
Saskaņā ar MK 2023.gada 26.septembra sēdes protokollēmuma (prot. Nr.47, 23.§) 3.punktā minēto lēmumu PV projekta Nr. 4.5.1.1/21/I/001 “Rīgas un Pierīgas pasažieru pārvadāšanai nepieciešamo elektrovilcienu iegāde” (turpmāk – PV projekts) darbības tiks pakāpeniski īstenotas divos ES fondu plānošanas periodos. Atbilstoši Eiropas Komisijas (turpmāk – EK) regulējumā[3] paredzētajam PV projekta posmošana jeb pakāpeniska Projekta īstenošana divos ES fondu plānošanas periodos nozīmē, ka PV projekta izdevumi, kas PV projekta posmošana tiek veikta atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulas (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (turpmāk - Regula Nr. 2021/1060 [4] 118.a pantam. PV projekts atbilst posmošanas priekšnosacījumiem, kas noteikti Regulas Nr. 2021/1060 118.a pantā:
1) Līgums Nr. 4.5.1.1/21/I/001 par PV projekta īstenošanu ir noslēgts 2022.gada 27.maijā, tas ir, pirms 2022. gada 29. jūnija.
2) Abu PV projekta posmu kopējās attiecināmās izmaksas ir 161 209 300 euro, līdz ar to pārsniedz 1 milj. euro.
3) PV projekta finanšu plūsmas ir skaidri nodalītas divos posmos, un PV projekta otrā posma izdevumi nav iekļauti ES fondu 2014.-2020.gada plānošanas perioda maksājumu pieprasījumos. Ņemot vērā PV projekta faktisko īstenošanas progresu līdz 2023.gada beigām, 2024.gada 22.janvārī PV iesniedza Centrālajā finanšu un līgumu aģentūrā PV projekta noslēguma maksājuma pieprasījumu, līdz ar to ir iespējams identificēt PV projekta pirmā posma izmaksas un pārliecināties par to, ka ES fondu 2014.-2020.gada plānošanas perioda maksājumu pieprasījumos nav iesniegtas PV projekta otrā posma izmaksas. 2024.gada 22.februārī PV iesniedza[5] Centrālajā finanšu un līgumu aģentūrā PV projekta līguma grozījumu precizējumus, paredzot, ka PV projekta pirmā posma attiecināmās izmaksas ir 143 502 100 euro, un PV projekta pirmā posma ietvaros ir pabeigta 23 jaunu elektrovilcienu ražošana un veiktas elektrovilcienu rūpnīcas pārbaudes, pabeigta elektrovilcienu tipa sertifikācija, kā arī piegādāti un nodoti ekspluatācijā 17 jauni elektrovilcieni. Savukārt PV projekta otrā posma attiecināmās izmaksas ir 17 707 200 euro, un PV projekta otrā posma ietvaros paredzēts nodot ekspluatācijā sešus jaunus elektrovilcienus.
4) PV projekta otrā posma plānotās darbības, kā arī darbības deviņu elektrovilcienu iegādei un saistītajām izmaksām atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulas (ES) 2021/1058 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu[6] 2.politikas mērķa “Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētvidēs” 8.konkrētajam mērķim “Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētvidē kā daļu no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē” (turpmāk – RSO 2.8). Saskaņā ar 2022.gada 25.novembrī Eiropas Komisijas apstiprināto Programmu 2021.-2027.gadam RSO 2.8 ietvaros ir paredzētas investīcijas bezemisiju vilcienu iegādei. Pilsētu mobilitātei paredzētais Programmas 2021.-2027.gadam konkrētais mērķis RSO 2.8 nacionāli ir izdalīts divos atsevišķos specifiskajos atbalsta mērķos – 2.3.1. specifiskais atbalsta mērķis “Veicināt ilgtspējīgu daudzveidu mobilitāti pilsētās” (ERAF), un 2.4.1. specifiskais atbalsta mērķis “Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti, veicinot elektrotransportlīdzekļu izmantošanu” (KF). Ņemot vērā, ka PV projekta otrā posma īstenošanai, kā arī deviņu elektrovilcienu iegādei un saistītajām izmaksām tiek novirzīts KF finansējums, šīs darbības ir paredzēts īstenot Programmas 2021.-2027.gadam 2.4.prioritātes “AER izmantošanas transportā veicināšana” 2.4.1.2. pasākuma ietvaros, un tās atbilst intervences laukumam 107 “Mobilie nulles emisijas/ar elektrību darbināmie dzelzceļa aktīvi”.
5) Atbilstoši PV projekta līguma grozījumiem PV projekta otrajā posmā ir paredzēta pilnīga PV projekta darbību pabeigšana, funkcionalitāte un nodošana ekspluatācijā un noteikto mērķu un rādītāju sasniegšana līdz ES fondu 2021.-2027.gada plānošanas perioda izdevumu attiecināmības perioda beigām, tas ir, līdz 2029.gada 31.decembrim.
Līdz ar to PV projekta otrais posms atbilst Regulas Nr. 2021/1060 118.a pantam, un Centrālajai finanšu un līgumu aģentūrai nav jāveic atkārtota projektu iesniegumu atlase par PV projektu. Ņemot vērā minēto, noteikumu projektam ir pievienots MK sēdes protokollēmuma punkts, lai atļautu Centrālajai finanšu un līgumu aģentūrai:
- veikt grozījumus līgumā par PV projekta īstenošanu, nodalot PV projekta pirmā un otrā posma finansējumu, darbības un rādītājus, lai nodrošinātu PV projekta otrā posma īstenošanu Eiropas Savienības fondu 2021.-2027. gada plānošanas periodā,
- neveikt projektu iesniegumu atlasi PV projekta otrajam posmam.
Vienlaikus atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulas (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006[7] 101. un 102.pantam grozījumu veikšanai līgumā par PV projekta īstenošanu, kas ietver PV projekta otro posmu, ir jāveic nepieciešamās darbības un jāievēro atbilstošās procedūras, tostarp ir nepieciešams aktualizēts Jaspers[8] konsultantu ziņojums par Projektu (Action Completion Note), Jaspers ekspertu neatkarīgais kvalitātes izvērtējums (Independent Quality Review Report), kā arī EK apstiprinājums par PV projektu.
PV atbilstība ES fondu izslēgšanas kritēriju un sankciju nosacījumu neesamībai ir pārbaudīta PV projekta iesnieguma vērtēšanas procesā, kā arī to uzraudzība tiek nodrošināta PV projekta īstenošanas laikā:
- Atbilstoši noslēgtā līguma par PV projekta īstenošanu nosacījumiem un pievienotajai informācijai PV ir apliecinājis, ka neatbilst nevienam no Eiropas Savienības struktūrfondu un Kohēzijas fonda 2014.-2020.gada plānošanas perioda vadības likuma 23.pantā pirmajā daļā minētajiem izslēgšanas noteikumiem.
- Atbilstoši Starptautisko un Latvijas Republikas nacionālo sankciju likuma 11.2 pantā noteiktajai kārtībai atbildīgā institūcija pirms maksājuma veikšanas PV projektā veic pārbaudi un neveic maksājumu, ja minētās pārbaudes rezultātā konstatē, ka attiecībā uz Eiropas Savienības fondu vai citas ārvalstu finanšu palīdzības finansējuma saņēmēju, tā valdes vai padomes locekli, patieso labuma guvēju, pārstāvēttiesīgo personu vai prokūristu, vai personu, kura ir pilnvarota pārstāvēt minēto finansējuma saņēmēju darbībās, kas saistītas ar filiāli, ir noteiktas starptautiskās vai nacionālās sankcijas vai būtiskas finanšu tirgus intereses ietekmējošas Eiropas Savienības vai Ziemeļatlantijas līguma organizācijas dalībvalsts sankcijas.
Pēc noteikumu projekta apstiprināšanas par PV projekta otrā posma īstenošanu Kohēzijas politikas fondu vadības informācijas sistēmā (KPVIS) tiks pievienoti līguma par PV projekta īstenošanu grozījumi, kas paredz PV projekta pakāpenisku īstenošanu posmos un PV projekta otrā posma īstenošanas nosacījumus.
Par deviņu elektrovilcienu iegādi un saistītajām izmaksām
Saskaņā ar MK 2022. gada 26. oktobra rīkojumu Nr.763[9] “Par Satiksmes ministrijas ilgtermiņa saistībām jauno elektrovilcienu projekta īstenošanai” deviņu vilcienu iegādei un arī citām Līgumā iekļautajām izmaksām ir paredzēts valsts budžeta finansējums.
2023.gada 19.septembra MK sēdē tika apstiprināti Satiksmes ministrijas ierosinātie grozījumi MK rīkojumā Nr.763[10], kas, ņemot vērā konstatētos kavējumus Līguma izpildē un to, ka atlikušie deviņi elektrovilcieni tiks piegādāti 2024.gadā, paredz daļu no 2022. gadā un 2023. gadā plānotā valsts budžeta finansējuma pārvirzīt uz 2024. gadu.
Atbilstoši Finanšu ministrijas informatīvajam ziņojumam “Par priekšlikumiem valsts budžeta prioritārajiem pasākumiem 2024. gadam un budžeta ietvaram 2024.–2026. gadam” un MK 2023.gada 26.septembra sēdes protokollēmuma (prot. Nr.47, 43.§) 4.2.apakšpunktam Satiksmes ministrijai tika uzdots izvērtēt izdevumu attiecināmību un līdz 2024. gada 15. janvārim virzīt nepieciešamos priekšlikumus pārcelt visu vai daļu valsts budžeta finansētu deviņu elektrovilcienu iegādes, rezerves daļu fonda un elektrovilcienu uzturēšanas iekārtu iegādes, elektrovilcienu ražošanas uzraudzības, kā arī vilcienu remontu centra izbūves izmaksas finansēšanai ES fondu 2021.–2027. gada plānošanas perioda programmas ietvaros.
Izpildot MK 2023.gada 26.septembra sēdes prot.Nr.47, 43.§ 4.2.apakšpunktā noteikto uzdevumu, Satiksmes ministrija 2024.gada janvārī sagatavoja priekšlikumu, lai attiecināšanai no ES fondu finansējuma iekļautu arī deviņu elektrovilcienu iegādi un saistītās izmaksas – rezerves daļu fondu, elektrovilcienu dokumentāciju, darbinieku apmācību, velosipēdu vietu izveidi elektrovilcienos un elektrovilcienu ražošanas uzraudzību (turpmāk – deviņu elektrovilcienu iegādes projekts).
Ņemot vērā PV sniegto informāciju par nepieciešamo finansējumu deviņu elektrovilcienu iegādei un saistītajām izmaksām, deviņu elektrovilcienu iegādes projekta kopējās attiecināmās izmaksas ir 64 052 612 euro, t.sk. KF finansējums nepārsniedz 54 444 719 euro un valsts budžeta finansējums nav mazāks kā 9 607 893 euro.
2.4.1.2.pasākuma īstenošanas nosacījumi
2.4.1.2.pasākuma mērķa grupa ir transporta infrastruktūras un sabiedriskā transporta lietotāji, kas izmantos jaunos elektrovilcienus. Elektrovilcienus plānots izmantot visos šobrīd elektrificētajos maršrutos (Rīga-Jelgava, Rīga-Tukums II, Rīga-Skulte un Rīga-Aizkraukle).
2.4.1.2.pasākums tiks īstenots vairākās kārtās, izsekojamībai iekļaujot PV projekta otro posmu atsevišķā atlases kārtā:
- 2.4.1.2.pasākuma pirmajā atlases kārtā tiek iekļauts PV projekta otrais posms.
- 2.4.1.2.pasākuma otrajā atlases kārtā tiek iekļauts deviņu elektrovilcienu iegādes projekts.
2.4.1.2.pasākuma plānotais un pieejamais kopējais finansējums ir 81 759 812 euro, tai skaitā KF finansējums nepārsniedz 66 989 642 euro un valsts budžeta finansējums nav mazāks par 14 770 170 euro:
- 2.4.1.2.pasākuma pirmajā atlases kārtā pieejamais kopējais finansējums ir 17 707 200 euro, tai skaitā Kohēzijas fonda finansējums nepārsniedz 12 544 923 euro un valsts budžeta finansējums nav mazāks par 5 162 277 euro;
- 2.4.1.2.pasākuma otrajā atlases kārtā pieejamais kopējais finansējums ir 64 052 612 euro, tai skaitā Kohēzijas fonda finansējums nepārsniedz 54 444 719 euro un valsts budžeta finansējums nav mazāks par 9 607 893 euro.
2.4.1.2.pasākuma pirmajā atlases kārtā PV projekta otrā posma attiecināmo izmaksu procentuālais sadalījums pa finansējuma avotiem ir noteikts atbilstoši PV projekta izmaksu un ieguvumu analīzē[11] iegūtajam rezultātam un pieejamajam Eiropas Savienības fondu finansējumam.
Maksimālais attiecināmais KF finansējuma apmērs ir 85% no projektam plānotā kopējā attiecināmā finansējuma. Nacionālais līdzfinansējums nav mazāks par 15% no projektam plānotā kopējā attiecināmā finansējuma.
Ņemot vērā, ka 2.4.1.2.pasākuma ietvaros plānotās darbības indikatīvi tiks pabeigtas līdz 2026.gadam, savukārt elastības finansējums būs pieejams 2.4.1.2.pasākuma īstenošanai no 2026. gada (pēc Eiropas Komisijas lēmuma par vidusposma pārskatu) Satiksmes ministrija kā Eiropas Savienības fondu 2021.—2027. gada plānošanas perioda atbildīgā iestāde ierosina 2.4.1.2.pasākuma elastības finansējumu 12 456 099 euro, tai skaitā KF finansējumu 10 587 684 euro un nacionālo finansējumu 1 868 415 euro, pārcelt no 2.4.1.2.pasākuma uz 2.4.1.1. pasākumu “Elektrotransportlīdzekļiem paredzēti lieljaudas uzlādes punkti”.
2.4.1.2.pasākumā finansējuma saņēmējs ir PV, kas veic elektrovilcienu iegādi atbilstoši noslēgtajam Līgumam. 2.4.1.2.pasākumā sadarbības partneris ir ATD.
Projekta iesniedzējs, kas pēc projekta apstiprināšanas ir finansējuma saņēmējs, sagatavo deviņu elektrovilcienu iegādes projekta iesniegumu atbilstoši projektu iesniegumu atlases nolikumā noteiktajām prasībām, un projekta iesniegumu iesniedz sadarbības iestādē, izmantojot Kohēzijas politikas fondu vadības informācijas sistēmu un pievienojot projektam papildus iesniedzamos dokumentus saskaņā ar projektu iesniegumu atlases nolikumu.
2.4.1.2.pasākuma ietvaros līdz 2029. gada 31. decembrim ir sasniedzams šāds iznākuma rādītājs – sabiedriskajā transportā izmantojamā videi draudzīgā ritošā sastāva pasažieru ietilpība ir vismaz 7 902 pasažieri. Rādītājs ir noteikts atbilstoši PV 2024.gada martā Satiksmes ministrijā iesniegtajai[12] informācijai par plānoto pasažieru ietilpību elektrovilcienos. Rādītājs tiek uzskatīts par sasniegtu, kad atbilstoši Līguma nosacījumiem elektrovilcieni ir nodoti ekspluatācijā.
2.4.1.2.pasākuma atbalstāmās darbības ir vērstas uz bezemisiju dzelzceļa infrastruktūras attīstību, tas ir, paredzot vismaz 15 elektrovilcienu ritošā sastāva iegādi un atbalstot ar elektrovilcienu ritošā sastāva iegādi saistītās izmaksas. Elektrovilcienu rezerves daļu fonds, elektrovilcienu dokumentācija un darbinieku apmācība ir izmaksu pozīcijas, kas iekļautas 2.4.1.2.pasākumā, jo ir būtiskas pasažieru pārvadājumu nodrošināšanai ar elektrovilcieniem un ir Līguma priekšmeta sastāvdaļa. Velosipēdu vietu izveide elektrovilcienos ir iekļauta 2.4.1.2.pasākuma attiecināmajās izmaksās, lai nodrošinātu optimālu risinājumu visu pasažieru, tostarp velobraucēju ērtībām, kā arī, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 29. aprīļa Regulas (ES) 2021/782 par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem[13] nosacījumus par noteiktu skaitu velosipēdu vietu katrā elektrovilcienu sastāvā. Atzīmējams, ka velosipēdu vietu izveidi elektrovilcienos ir paredzēts veikt atbilstoši PV un ŠKODA VAGONKA a.s. saskaņotajam tehniskajam risinājumam. Projekta īstenošanas personāla izmaksas ir iekļautas 2.4.1.2.pasākuma attiecināmajās izmaksās, un tās ir nepieciešamas, lai veiktu velosipēdu vietu izveidi elektrovilcienos. Paredzēts, ka PV nodrošinās projekta īstenošanas personālu. Elektrovilcienu ražošanas uzraudzības izmaksas ir iekļautas 2.4.1.2.pasākumā, jo attiecas uz elektrovilcienu ražošanas tehniskās uzraudzības pakalpojumiem, kas tiek veikti saskaņā ar 2021.gada 4.novembrī PV un Ricardo Nederland B.V. noslēgto līgumu Nr.PV243-21 (turpmāk - ražošanas uzraudzības līgums). Ar elektrovilcienu ritošā sastāva iegādi saistītās izmaksas ir paredzēts attiecināt uz visiem 32 elektrovilcieniem.
Pievienotās vērtības nodokļa maksājumi, kas tiešā veidā saistīti ar projektu, ir attiecināmās izmaksas, ja tos nevar atgūt atbilstoši normatīvajiem aktiem par pievienotās vērtības nodokli.
2.4.1.2.pasākuma ietvaros izmaksas ir attiecināmas no 2021.gada 1.janvāra, ņemot vērā, ka Programmas 2021.-2027.gadam konkrētā mērķa RSO 2.8 ietvaros ir paredzētas investīcijas bezemisiju vilcienu iegādei, un Programmā 2021.-2027.gadam ir iekļauts atbilstošais intervences laukums 107 “Mobilie nulles emisijas/ar elektrību darbināmie dzelzceļa aktīvi”.
2.4.1.2.pasākumā ir attiecināmas no 2021.gada 1.janvāra [14] veiktās elektrovilcienu ritošā sastāva iegādes izmaksas un ar elektrovilcienu ritošā sastāva iegādi saistītās izmaksas atbilstoši noteikumu projekta 20.punktā minētajām izmaksu pozīcijām, tostarp Līguma ietvaros veiktās elektrovilcienu ritošā sastāva iegādes izmaksas, elektrovilcienu rezerves daļu fonda iegādes izmaksas, tehniskās dokumentācijas izmaksas, projekta iesniedzēja personāla apmācības izmaksas, ražošanas uzraudzības līguma ietvaros veiktās elektrovilcienu ražošanas uzraudzības izmaksas, kā arī velosipēdu vietu izveides elektrovilcienos izmaksas un projekta īstenošanas personāla izmaksas.
2.4.1.2.pasākuma projektus īsteno saskaņā ar noslēgto līgumu par projekta īstenošanu, bet ne ilgāk kā līdz 2029. gada 31. decembrim.
Noteikumu projektā noteikti projekta īstenošanas nosacījumi, tostarp projekta īstenošanas termiņš, informācijas un publicitātes pasākumu nodrošināšanas nosacījumi, 2.4.1.2.pasākuma rezultātu ilgtspējas un uzturēšanas nodrošināšanas nosacījumi.
2.4.1.2.pasākuma īstenošanas rezultātā iedzīvotājiem un sabiedriskā transporta izmantotājiem būs iespēja izmantot videi draudzīgu sabiedrisko transportu (elektrovilcienus). Tāpat tiks nodrošināta dzimumu līdztiesība un vienlīdzīgas iespējas, nodrošinot tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un iespējām pakalpojuma saņemšanā, neatkarīgi no dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās piederības (Eiropas sociālo tiesību pīlāra 3. princips). Piemēram, projekta ietvaros tiek paredzētas specifiskas darbības, kas īpaši veicina vides piekļūstamību, piemēram, personai ar vecuma izraisītām veselības problēmām, kuru dēļ personai ir grūti pārvietoties pa kāpnēm, pārvietošanās ir iespējama, izvairoties no nepieciešamības izmantot kāpnes. Iegādātie elektrovilcieni veicinās vienmērīgu mobilitāti un pakalpojumu piekļūstamību attiecībā uz visiem lietotājiem, tostarp senioriem, personām ar invaliditāti, vecākiem ar bērniem, bērniem.
Ņemot vērā, ka 2.4.1.2.pasākuma īstenošanai pieejamais KF finansējums ir ierobežots, kā arī 2.4.1.2.pasākumā iekļauto izmaksu specifikas dēļ 2.4.1.2.pasākuma ietvaros nav paredzēts izmantot vienkāršotās izmaksas, un 2.4.1.2.pasākuma projektos ir jāveic izmaksu uzskaite atbilstoši faktisko izmaksu uzskaites metodei. 2.4.1.2.pasākumā ir skaidri definētas attiecināmo izmaksu pozīcijas un to izmaksas, un ir noslēgti līgumi par 2.4.1.2.pasākumā paredzēto darbību izpildi, izņemot līgumu par velosipēdu vietu izveidi jaunajos elektrovilcienos, kur ir nepieciešams PV un ŠKODA VAGONKA a.s. saskaņots tehniskais risinājums, kā arī līgumiem, kas attiecas uz projekta īstenošanas personāla izmaksām un projekta komunikācijas un vizuālās identitātes prasību nodrošināšanas izmaksām. Projekta īstenošanas personāla izmaksām netiek piemērota vienotā likme līdz 20 % apmērā no tiešajām izmaksām, jo 2.4.1.2.pasākuma tiešās izmaksas ietver līgumus, kuru vērtība pārsniedz robežvērtības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvas 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK[15], 15.pantā. Ievērojot, ka KF finansējums 2.4.1.2.pasākuma īstenošanai ir ierobežots, 2.4.1.2.pasākumā nav plānotas netiešās attiecināmās izmaksas.
Finansējuma saņēmējs nodrošina komunikācijas un vizuālās identitātes prasību pasākumus saskaņā ar Regulas Nr. 2021/1060 47. un 50.pantu, un kārtību, kādā Eiropas Savienības fondu vadībā iesaistītās institūcijas nodrošina šo fondu ieviešanu 2021.–2027.gada plānošanas periodā, kā arī Eiropas Savienības fondu 2021.–2027. gada plānošanas perioda un Atveseļošanas fonda komunikācijas un dizaina vadlīnijām.
Pasākumam nav ietekmes uz horizontālā principa “Energoefektivitāte pirmajā vietā” īstenošanu. Plānotajām investīcijām ir netieša ietekme uz horizontālo principu "Klimatnodrošināšana" un principu “Nenodarīt būtisku kaitējumu” (turpmāk – NBK). Izvērtējot 2.4.1.2.pasākuma atbilstību principam NBK, secināms, ka 2.4.1.2.pasākuma darbības atbalsta klimata pārmaiņu mērķi (107 – mobilie nulles emisijas / ar elektrību darbināmie dzelzceļa aktīvi) un tādējādi 2.4.1.2.pasākums tiek uzskatīts par atbilstīgu NBK attiecībā uz attiecīgo mērķi. Plānotās investīcijas veicinās pasažieru plūsmu virzību no privātajiem transportlīdzekļiem uz sabiedrisko transportu. Neturpinot ieguldījumus dzelzceļa pasažieru ritošā sastāva attīstībā, nav iespējams būtiski uzlabot sabiedriskā transporta konkurētspēju salīdzinājumā ar autotransportu, galvenokārt ar to domājot tieši iespēju pārvietoties ātrāk, videi draudzīgāk un komfortablāk nekā ar vieglo auto.
Finansējuma saņēmējs nodrošina, ka 2.4.1.2.pasākuma projektos ievēro horizontālā principa “Klimatdrošināšana” un principa “Nenodarīt būtisku kaitējumu” (turpmāk – NBK) noteiktos klimata pārmaiņu mazināšanas, pielāgošanos klimata pārmaiņām un vides principus. 2.4.1.2.pasākuma, tostarp PV projekta otrā posma ietvaros horizontālais princips “Klimatdrošināšana”, kā arī princips NBK atbilst šādiem pakārtotajiem sešiem kritērijiem:
1. klimata pārmaiņu mazināšana, lai neradītu ievērojamas SEG emisijas;
2. pielāgošanās klimata pārmaiņām;
3. ūdens un jūras resursu ilgtspējīga izmantošana un aizsardzība;
4. pāreja uz aprites ekonomiku, ieskaitot atkritumu rašanās novēršanu un pārstrādi;
5. piesārņojuma novēršana un kontrole;
6. bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana.
Attiecībā uz NBK principa kritēriju:
1. 2.4.1.2.pasākuma, tostarp PV projekta otrā posma darbības 100% atbalsta klimata pārmaiņu mērķi (107 – mobilie nulles emisijas / ar elektrību darbināmie dzelzceļa aktīvi) un tādējādi tiek uzskatīts par atbilstīgu NBK attiecībā uz attiecīgo mērķi. 2.4.1.2.pasākuma ietvaros notiks videi draudzīgi uzlabojumi transporta sistēmā, t.i., tiks iegādāti bezemisiju ritekļi, kas veicinās SEG emisiju samazinājumu.
2. 2.4.1.2.pasākuma, tostarp PV projekta otrā posma darbības attiecas uz elektrovilcienu iegādi un neizraisīs negatīvu ietekmi uz pašreizējā klimata un gaidāmā nākotnes klimata radītajām negatīvajām ietekmēm uz pašu pasākumu, cilvēkiem, dabu vai aktīviem (t.sk. infrastruktūru), kā arī neradīs negatīvu ietekmi uz pielāgošanās klimata pārmaiņām mērķu sasniegšanu, jo pasākumu īstenošanā ir paredzēts ņemt vērā klimata pārmaiņu radītos potenciālos riskus, kā arī novērst to ietekmi. Attiecībā uz elektrovilcieniem jānorāda, ka ekstremālu klimatisko apstākļu gadījumā pastāv vilciena apstāšanās risks un ar to saistītie izaicinājumi, t.i., salona ventilēšana un klimata nodrošināšana, un jaunie elektrovilcieni nodrošina nepieciešamos tehniskos risinājumus salona ventilēšanai un klimata nodrošināšanai.
3. 2.4.1.2.pasākuma, tostarp PV projekta otra posma īstenošana neradīs būtisku kaitējumu ilgtspējīgai ūdens un jūras resursu izmantošanai un aizsardzībai, nekaitēs ūdensobjektu labam stāvoklim vai to labam ekoloģiskajam potenciālam, ieskaitot virszemes ūdeņus un gruntsūdeņus, kā arī neradīs kaitējumu jūras ūdeņu labam vides stāvoklim.
4. 2.4.1.2.pasākumā, tostarp PV projekta otrajā posmā paredzēta jaunu ritošā sastāva iegāde. Jaunais dzelzceļa ritošais sastāvs tiks uzturēts atbilstoši ražotāja izstrādātajai dzelzceļa ritošā sastāva remonta programmai, lai nodrošinātu pilnvērtīgu un ilgtspējīgu vilcienu ekspluatāciju visā to dzīves ciklā.
5. 2.4.1.2.pasākuma, tostarp PV projekta otrā posma plānotās darbības sniegs ieguldījumu klimata politikas mērķu izpildei, samazinot CO2 emisijas, un sniegs arī devumu gaisa piesārņojuma samazināšanai, ņemot vērā pasažieru skaitu, kuri automašīnu un autobusu vietā pārvietosies ar elektrovilcienu.
6. 2.4.1.2.pasākuma, tostarp PV projekta otrā posma paredzamā ietekme uz bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzību ir nebūtiska un aktivitātes nepieprasa padziļinātu pasākuma novērtējumu no NBK viedokļa. Plānotās investīcijas neparedz tiešu ietekmi uz ES nozīmes sugām un biotopiem un to aizsardzības stāvokli.
2.4.1.2.pasākumā plānotās investīcijas veicinās vairāku tautsaimniecības izaicinājumu risināšanu un rādītāju sasniegšanu:
- Līdz 2027. gadam nodrošināt dzelzceļa pasažieru īpatsvaru pasažieru pārvadājumos 12% apmērā. Rādītāja sasniegšana paredzēta saskaņā ar Transporta attīstības pamatnostādnēm 2021.-2027. gadam Transporta politikas rezultātu 1.politikas rezultāta “Uzlabotas mobilitātes iespējas” noteikto 1. rezultatīvo rādītāju un Latvijas Nacionālā attīstības plāna 2021. – 2027. gadam Rīcības virziena “Tehnoloģiskā vide un pakalpojumi” mērķa indikatoru Nr.303.;
- Līdz 2027. gadam nodrošināt pasažieru apgrozību sabiedriskajā transportā reģionālās nozīmes vilcienu maršrutos 887.9 milj. pas/km. Rādītāja sasniegšana paredzēta saskaņā ar Transporta attīstības pamatnostādnēm 2021.-2027. gadam Transporta politikas rezultātu 1.politikas rezultāta “Uzlabotas mobilitātes iespējas” noteikto 2.2. rezultatīvo rādītāju;
- Līdz 2027. gadam sekmēt iedzīvotāju īpatsvara, kas ar velosipēdu vai citu mikromobilitātes transportlīdzekli brauc katru vai gandrīz katru dienu, no kopējā valsts iedzīvotāju skaita konkrētajā gadā, pieaugumu līdz 10%. Rādītāja sasniegšana paredzēta saskaņā ar Transporta attīstības pamatnostādnēm 2021.-2027. gadam Transporta politikas rezultātu 1.politikas rezultāta “Uzlabotas mobilitātes iespējas” noteikto 7. rezultatīvo rādītāju.
Investīcijas priekšlikums atbilst Ministru kabineta 2024. gada 20. janvāra rīkojuma Nr. 55 "Par Valdības rīcības plānu Deklarācijas par Evikas Siliņas vadītā Ministru kabineta iecerēto darbību īstenošanai"[16] pasākumam Nr.28.1., par kura izpildi atbildīga Satiksmes ministrija: "Ilgtspējīgas transporta infrastruktūras un sabiedriskā transporta sistēmas attīstība, virzoties uz klimata mērķu sasniegšanu un nostiprinot dzelzceļu kā sistēmas mugurkaulu." Šim rīcības plāna pasākumam, citu starpā, ir noteikts darbības rezultāts: "Īstenojot pasākumus, kas vērsti uz integrēta sabiedriskā transporta tīkla izveidi, attīstot dzelzceļu kā sabiedriskā transporta mugurkaulu un uzsākot jauno elektrovilcienu ekspluatāciju, dzelzceļa pasažieru īpatsvars pasažieru pārvadājumos sasniegs 12% (valstī kopumā salīdzinot ar regulāras satiksmes autobusiem, trolejbusiem, tramvajiem). Pārvadāto pasažieru skaits dzelzceļa satiksmē sasniegs 22 miljonus pasažieru."
2008.gada 19.decembrī PV un ATD noslēdza līgumu par sabiedriskā transporta pakalpojumu sniegšanu reģionālos starppilsētu nozīmes maršrutos pa dzelzceļu Nr.ATD/ST-2008/04/PV262-08 (turpmāk – Pasūtījuma līgums), ar kuru valsts ir piešķīrusi PV tiesības sniegt sabiedriskā transporta pakalpojumus reģionālos starppilsētu nozīmes maršrutos pa dzelzceļu. Pasūtījuma līgums ir spēkā līdz 2024.gada beigām. 2.4.1.2.pasākumā ietvertās izmaksas ietilpst Pasūtījuma līguma tvērumā.
Ievērojot MK 2023.gada 19.decembrī atbalstīto risinājumu[17], ATD ir tiesības piešķirt PV tiešo piešķīrumu no 2025.gada 1.janvāra līdz 2032.gada 31.decembrim, ar iespēju to pagarināt līdz 2034.gada 31.decembrim, balstoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regulas (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (turpmāk – Regula 1370/2007) 5.panta 4.a punktu.
Elektrovilcieni tiks izmantoti pasažieru pārvadājumiem saskaņā ar valsts pasūtījuma līgumu atbilstoši Regulai 1370/2007. Sabiedriskā transporta pakalpojumu pasūtījuma līguma darbības laikā finansējuma saņēmējs, kas ir sabiedriskā transporta pakalpojuma sniedzējs, nodrošina sabiedriskā transporta pakalpojumu pieejamību, izmantojot projekta ietvaros iegādātos pamatlīdzekļus. Projekta īstenošanā radīto vērtību uzturēšana tiek finansēta atbilstoši minētajam valsts pasūtījuma līgumam, izmantojot pārvadātāja un valsts budžeta līdzekļus. Ja finansējuma saņēmējs, kas ir sabiedriskā transporta pakalpojuma sniedzējs, nodod iegādātos pamatlīdzekļus ATD, ATD nodrošina sabiedriskā transporta pakalpojumu pieejamību, izmantojot projekta ietvaros iegādātos pamatlīdzekļus.
Jaunais ritošais sastāvs, kas iegādāts par Eiropas Savienības līdzekļiem, tiks nodots nākamajam sabiedrisko pakalpojumu līguma sniedzējam par tirgus cenu, atskaitot saņemtos valsts un Eiropas Savienības līdzekļus.[18]
PV projekts, tostarp PV projekta otrais posms, tiek īstenots atbilstoši ES fondu 2014.-2020.gada plānošanas perioda ietvaros apstiprinātajiem un piemērojamajiem komercdarbības atbalsta nosacījumiem. PV projektā netiks iekļautas jaunas darbības vai paredzētas jaunas izmaksas un netiks piešķirts papildu publiskais finansējums. PV projekta otrā posma īstenošana paredz tikai finansējuma avota maiņu, ņemot vērā, ka PV projekta īstenošanu pēc 2023.gada beigām nav iespējams turpināt ES fondu 2014.-2020.gada plānošanas perioda ietvaros, līdz ar to piemērojamie komercdarbības atbalsta nosacījumi nav atkārtoti pārvērtējami.
Komercdarbības atbalsta piešķiršanas brīdis 2.4.1.2.pasākumā plānotajos projektos:
deviņu elektrovilcienu iegādes projektā komercdarbības atbalsta piešķiršanas brīdis ir diena, kad sadarbības iestāde pieņēmusi lēmumu par projekta iesnieguma apstiprināšanu vai sniegusi atzinumu par lēmumā noteikto nosacījumu izpildi, ja iepriekš pieņemts lēmums par projekta iesnieguma apstiprināšanu ar nosacījumu.
PV projektā komercdarbības atbalsta piešķiršanas brīdis ir diena, kad sadarbības iestāde 2022.gadā pieņēma lēmumu par PV projekta iesnieguma apstiprināšanu.
[1] https://www.vestnesis.lv/op/2018/221.26
[2] Informatīvais ziņojums par Finanšu ministrijas pārziņā esošo Eiropas Savienības fondu un ārvalstu finanšu palīdzības aktualitātēm līdz 2024. gada 1. martam (pusgada ziņojums).
[3] EK Vadlīnijas par to darbības programmu slēgšanu, kuras pieņemtas atbalsta saņemšanai no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda, Kohēzijas fonda un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (2014.–2020. gada periodā) (2021/C 417/01).
[4] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai.
[5] Akciju sabiedrības “Pasažieru vilciens” 2024.gada 22.februāra vēstule Nr. L.2/346 “Par līguma Nr.4.5.1.1/21/I/001 grozījumu precizējumiem”.
[6] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu.
[7] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006.
[8] EK un Eiropas Investīciju Bankas finansēti eksperti (Joint Assistance to Support Projects in European Regions).
[9] https://www.vestnesis.lv/op/2022/210.18
[10] Grozījumi Ministru kabineta 2022. gada 26. oktobra rīkojumā Nr. 763 "Par Satiksmes ministrijas ilgtermiņa saistībām jauno elektrovilcienu projekta īstenošanai" (23-TA-1956), MK 2023.gada 19.septembra sēdes prot. Nr.46, 11.§.
[11] PV projekta kopējās attiecināmās izmaksas ir 161 209 300 euro, t.sk. KF finansējuma apmērs ir 114 211 073 euro jeb 70,8464542678369% no PV projekta kopējām attiecināmajām izmaksām. PV projekta otrā posma kopējās attiecināmās izmaksas ir 17 707 200 euro, līdz ar to noteikumu projekts paredz, ka atbilstoši PV projekta procentuālajam sadalījumam pa finansējuma avotiem PV projekta otrā posma KF finansējuma apmērs ir 12 544 923 euro. Atbilstoši sadarbības iestādes, kas veica maksājumus PV projektā, sniegtajai informācijai tehnisku iemeslu dēļ, kas saistīti ar KP VIS funkcionalitāti, PV projekta pirmā posma izdevumiem tika piemērota KF finansējuma likme 70,85% apmērā. Noapaļojot PV projekta pirmā posma KF finansējuma likmi līdz 70,85%, PV projekta pirmajā posmā faktiski tika attiecināts par 5 088 euro vairāk KF finansējuma nekā to paredz KF finansējuma likme PV projektā. Līdz ar to, lai PV projekta otrajā posmā ņemtu vērā faktiski izmaksāto KF finansējuma apmēru, PV projekta grozījumos plānotais PV projekta otrā posma KF finansējums ir 12 539 835 euro, t.i., par 5 088 euro mazāks nekā noteikumu projektā.
[12] Akciju sabiedrības “Pasažieru vilciens” 2024.gada 19.marta elektroniskā pasta sūtījums “Par EV ietilpību pēc velo vietu izveides”.
[13] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/782 (2021. gada 29. aprīlis) par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem.
[14] Finanšu ministrijas 2024.gada 1.marta elektroniskā pasta sūtījums “Par elektrovilcienu iegādi Programmas 2021.-2027.gadam ietvaros”.
[15] Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK.
[16] https://www.vestnesis.lv/op/2024/16.1
[17] MK 2023.gada 19.decembra sēdes protokollēmums (prot. Nr. 62, 100.§).
[18] Satiksmes ministrijas 2024.gada 12.marta vēstule Finanšu ministrijai, sniedzot atbildes uz Eiropas Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāta jautājumiem par pasažieru sabiedriskā transporta pārvadājumu pa dzelzceļu tirgus atvēršanu un AS “Pasažieru vilciens” tiešo piešķīrumu jaunajam pakalpojumu valsts līgumam no 2025.gada 1.janvāra.
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Nav izstrādāts normatīvais regulējums, kādā tiek īstenots ES kohēzijas politikas programmas 2021.–2027. gadam 2.4.1. specifiskā atbalsta mērķa “Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti, veicinot elektrotransportlīdzekļu izmantošanu” 2.4.1.2. pasākums “Bezemisiju vilcienu iegāde – elektrovilcieni”.
Risinājuma apraksts
Izstrādāt normatīvo regulējumu, kādā tiek īstenots ES kohēzijas politikas programmas 2021.–2027. gadam 2.4.1. specifiskā atbalsta mērķa “Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti, veicinot elektrotransportlīdzekļu izmantošanu” 2.4.1.2. pasākums “Bezemisiju vilcienu iegāde – elektrovilcieni”.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Nē
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Nē
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
Finansējums PV projekta otrā posma uzsākšanai un priekšfinansēšanai 2024.gadā
Saskaņā ar MK 2023. gada 19. decembra sēdes protokollēmuma (prot. Nr. 62, 71.§) 4.punktu Satiksmes ministrijai ir atļauts veikt finanšu līdzekļu pārdali no budžeta resora "74. Gadskārtējā valsts budžeta izpildes procesā pārdalāmais finansējums" programmas 80.00.00 "Nesadalītais finansējums Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošanai"" uz Satiksmes ministrijas pamatbudžeta apakšprogrammu 62.14.00 "Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)" ne vairāk kā 67 877 600 euro apmērā, lai Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.-2027. gadam 2.3.1. specifiskā atbalsta mērķa "Veicināt ilgtspējīgu daudzveidu mobilitāti pilsētās" 2.3.1.4. pasākumā "Bezemisiju vilcieni" nodrošinātu PV projekta otrā posma īstenošanas uzsākšanu un priekšfinansēšanu 2024. gadā. Atbilstoši MK 2023. gada 19. decembra sēdes protokollēmuma (prot. Nr. 62, 71.§) 4.punktam Satiksmes ministrija 2024.gadā ir veikusi finansējuma pārdali no budžeta resora "74. Gadskārtējā valsts budžeta izpildes procesā pārdalāmais finansējums" programmas 80.00.00 "Nesadalītais finansējums Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošanai"" uz Satiksmes ministrijas pamatbudžeta apakšprogrammu 62.14.00 "Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)" 17 707 200 euro apmērā, lai nodrošinātu PV projekta otrā posma īstenošanas uzsākšanu un priekšfinansēšanu 2024.gadā.
2024.gada martā Finanšu ministrija sniedza[1] skaidrojumu Satiksmes ministrijai, ka PV projekta otrā posma investīcijas, kuras bija paredzēts finansēt 2.3.1.4. pasākuma "Bezemisiju vilcieni" ietvaros no Eiropas Reģionālās attīstības fonda finansējuma, ir jāintegrē 2.4.1.specifiskā atbalsta mērķa ietvaros, paredzot plānoto darbību īstenošanai KF finansējumu. Satiksmes ministrija 2024.gada martā iesniedza[2] Finanšu ministrijā Programmas 2021.-2027.gadam grozījumus, kas tostarp paredz, ka PV projekta otrais posms tiks īstenots 2.4.1.2.pasākuma ietvaros no KF finansējuma.
Ņemot vērā minēto, pēc noteikumu projekta spēkā stāšanās plānots veikt PV projekta otrā posma finansējuma pārgrāmatošanu no Satiksmes ministrijas pamatbudžeta apakšprogrammas 62.14.00 "Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)" uz jaunizveidojamo apakšprogrammu 61.13.00 "Kohēzijas fonda (KF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)".
Finansējums deviņu elektrovilcienu iegādes projekta uzsākšanai un priekšfinansēšanai 2024.gadā
Saskaņā ar MK 2022. gada 26. oktobra rīkojumu Nr.763[3] “Par Satiksmes ministrijas ilgtermiņa saistībām jauno elektrovilcienu projekta īstenošanai” deviņu elektrovilcienu iegāde šobrīd tiek veikta no valsts budžeta apakšprogrammas 31.09.00 "Dotācija jauno elektrovilcienu projektam" plānotā finansējuma. Pēc noteikumu projekta stāšanās spēkā atbilstoši protokollēmuma projekta 4.2.apakšpunktā paredzētajam ir plānots veikt apropriācijas pārdali 62 480 530 euro apmērā no valsts budžeta apakšprogrammas 31.09.00 “Dotācija jauno elektrovilcienu projektam” uz jaunizveidojamo apakšprogrammu 61.13.00 “Kohēzijas fonda (KF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)”, lai īstenotu 2.4.1.2.pasākuma otrās atlases kārtas projektu.
Atbilstoši protokollēmuma projekta 4.3.apakšpunktā paredzētajam risinājumam Satiksmes ministrijai tiks atļauts pieprasīt finanšu līdzekļu pārdali no budžeta resora "74. Gadskārtējā valsts budžeta izpildes procesā pārdalāmais finansējums" programmas 80.00.00 "Nesadalītais finansējums Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošanai"" uz Satiksmes ministrijas pamatbudžeta jaunizveidojamo apakšprogrammu 61.13.00 “Kohēzijas fonda (KF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)" 1 572 082 euro apmērā 2.4.1.2.pasākuma otrās atlases kārtas projekta īstenošanas izmaksām saistībā ar velosipēdu vietu izveidi elektrovilcienos un elektrovilcienu ražošanas uzraudzību. No 80.00.00 programmas pārdalāmā finansējuma apmērs ir noteikts, ņemot vērā, ka 2.4.1.2.pasākuma otrajā atlases kārtā pieejamais kopējais finansējums ir 64 052 612 euro un no valsts budžeta apakšprogrammas 31.09.00 ir plānots veikt apropriācijas pārdali 62 480 530 euro apmērā 2.4.1.2.pasākuma otrajā atlases kārtā plānoto izmaksu segšanai.
Protokollēmuma projektā paredzētais finanšu līdzekļu pārdales risinājums nodrošina deviņu elektrovilcienu iegādei nepieciešamā finansējuma plūsmas nepārtrauktību, novēršot ES fondu pieejamības risku 2024.gadā.
Veicot risku analīzi attiecībā uz ES fondu finansējuma piešķiršanu deviņu elektrovilcienu iegādes projekta finansēšanai 2024.gadā līdz līguma par projekta īstenošanu noslēgšanai ar sadarbības iestādi, ir identificēti šādi būtiskākie riski:
1) Netiek piešķirts Kohēzijas fonda finansējums deviņu elektrovilcienu iegādes projekta īstenošanai, un līdz līguma par projekta īstenošanu noslēgšanai ar sadarbības iestādi izlietoto finansējumu, kas pārdalīts no 80.00.00 programmas “Nesadalītais finansējums Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošanai” uz Satiksmes ministrijas pamatbudžeta jaunizveidojamo apakšprogrammu 61.13.00 "Kohēzijas fonda (KF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)", nav iespējams attiecināt no Kohēzijas fonda finansējuma. Šī riska iestāšanās varbūtība ir vērtējama kā zema, ņemot vērā, ka deviņu elektrovilcienu iegādes projektā tiek veikta elektrovilcienu ražošana un piegāde, un atbilstoši elektrovilcienu piegādes laika grafikam 2024.gadā ir paredzēta elektrovilcienu nodošana ekspluatācijā. Riska mazināšanai PV nepieciešamības gadījumā konsultēsies ar sadarbības iestādi un citām iesaistītajām pusēm par deviņu elektrovilcienu iegādes projekta iesnieguma dokumentācijas sagatavošanu.
2) Izdevumi, kas veikti līdz līguma par projekta īstenošanu noslēgšanai ar sadarbības iestādi, netiek attiecināti normatīvo aktu prasību neievērošanas rezultātā. Šī riska iestāšanās varbūtība ir vērtējama kā zema, ņemot vērā, ka Satiksmes ministrija izstrādās normatīvo regulējumu par deviņu elektrovilcienu iegādes projekta īstenošanu, precīzi nosakot projekta ietvaros attiecināmās izmaksas un īstenošanas nosacījumus. Riska mazināšanai sadarbības iestāde un citas iesaistītās puses nodrošinās PV konsultatīvo atbalstu.
Ņemot vērā identificētos riskus, protokollēmuma projekts ir papildināts ar nosacījumu, ja izmaksas, kas veiktas šā protokollēmuma 4. punktā minētā risinājuma ietvaros, netiek attiecinātas no KF finansējuma, Satiksmes ministrijai nekavējoties sagatavot un iesniegt izskatīšanai MK attiecīgu informatīvo ziņojumu, kurā sniegt detalizētu aprakstu par radušos situāciju un neatbilstības rašanās cēloņiem un finansiālo ietekmi, kā arī fiskāli neitrālus priekšlikumus par turpmāko iespējamo risinājumu.
Par 2.4.1.specifiskā atbalsta mērķa ietvaros plānoto rādītāju sasniegšanu
2.4.1.specifiskā atbalsta mērķa ietvaros ir plānots īstenot vairākus pasākumus. Iznākuma rādītāju RCO29 "Alternatīvo degvielu infrastruktūra (uzpildes/ uzlādes punkti)" un rezultāta rādītāju r.2.4.1. "Bezemisiju transportlīdzekļu īpatsvars visu transportlīdzekļu skaitā" ir plānots sasniegt 2.4.1.1.pasākuma “Elektrotransportlīdzekļiem paredzēti lieljaudas uzlādes punkti” ietvaros. Līdz ar to šie rādītāji nav iekļauti noteikumu projektā par 2.4.1.2.pasākuma īstenošanu.
2.4.1.2.pasākuma pirmās atlases kārtas ietvaros PV projekta otro posmu ir paredzēts pabeigt un PV projekta iznākuma rādītāju sasniegt līdz ES fondu 2014.–2020.gada plānošanas perioda darbības programmas “Izaugsme un nodarbinātība” noslēguma ziņojuma iesniegšanai Eiropas Komisijā, t.i., līdz 2026.gada 15.februārim, līdz ar to rādītāju atbilstoši Finanšu ministrijas 2024.gada 1.marta skaidrojumam[5] ir paredzēts pilnā apjomā iekļaut un ziņot kā sasniegtu 2014.–2020.gada plānošanas perioda ietvaros. Savukārt Programmas 2021.-2027.gadam ietvaros ir paredzēts ziņot tikai par PV projekta otrā posma finansējumu, un Programmas 2021.-2027.gadam līmenī nav paredzēts iekļaut ES fondu 2014.-2020.gada plānošanas perioda rādītājus vai definēt to sasniedzamās vērtības.
Programmas 2021.-2027.gadam 2.4.prioritātes “AER izmantošanas transportā veicināšana” 2.4.1.2. pasākumā plānotās darbības atbilst intervences laukumam 107 “Mobilie nulles emisijas/ar elektrību darbināmie dzelzceļa aktīvi”.
[1] Finanšu ministrijas 2024.gada 1.marta elektroniskā pasta sūtījums “Par elektrovilcienu iegādi Programmas 2021.-2027.gadam ietvaros”.
[2] Satiksmes ministrijas 2024.gada 21.marta elektroniskā pasta sūtījums “Grozījumu Nr.2 sagatavošana ES kohēzijas politikas programmā 2021-2027”.
[3] https://www.vestnesis.lv/op/2022/210.18
[4] Finanšu ministrijas 2024.gada 1.marta elektroniskā pasta sūtījums “Par elektrovilcienu iegādi Programmas 2021.-2027.gadam ietvaros”.
Saskaņā ar MK 2023. gada 19. decembra sēdes protokollēmuma (prot. Nr. 62, 71.§) 4.punktu Satiksmes ministrijai ir atļauts veikt finanšu līdzekļu pārdali no budžeta resora "74. Gadskārtējā valsts budžeta izpildes procesā pārdalāmais finansējums" programmas 80.00.00 "Nesadalītais finansējums Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošanai"" uz Satiksmes ministrijas pamatbudžeta apakšprogrammu 62.14.00 "Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)" ne vairāk kā 67 877 600 euro apmērā, lai Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.-2027. gadam 2.3.1. specifiskā atbalsta mērķa "Veicināt ilgtspējīgu daudzveidu mobilitāti pilsētās" 2.3.1.4. pasākumā "Bezemisiju vilcieni" nodrošinātu PV projekta otrā posma īstenošanas uzsākšanu un priekšfinansēšanu 2024. gadā. Atbilstoši MK 2023. gada 19. decembra sēdes protokollēmuma (prot. Nr. 62, 71.§) 4.punktam Satiksmes ministrija 2024.gadā ir veikusi finansējuma pārdali no budžeta resora "74. Gadskārtējā valsts budžeta izpildes procesā pārdalāmais finansējums" programmas 80.00.00 "Nesadalītais finansējums Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošanai"" uz Satiksmes ministrijas pamatbudžeta apakšprogrammu 62.14.00 "Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)" 17 707 200 euro apmērā, lai nodrošinātu PV projekta otrā posma īstenošanas uzsākšanu un priekšfinansēšanu 2024.gadā.
2024.gada martā Finanšu ministrija sniedza[1] skaidrojumu Satiksmes ministrijai, ka PV projekta otrā posma investīcijas, kuras bija paredzēts finansēt 2.3.1.4. pasākuma "Bezemisiju vilcieni" ietvaros no Eiropas Reģionālās attīstības fonda finansējuma, ir jāintegrē 2.4.1.specifiskā atbalsta mērķa ietvaros, paredzot plānoto darbību īstenošanai KF finansējumu. Satiksmes ministrija 2024.gada martā iesniedza[2] Finanšu ministrijā Programmas 2021.-2027.gadam grozījumus, kas tostarp paredz, ka PV projekta otrais posms tiks īstenots 2.4.1.2.pasākuma ietvaros no KF finansējuma.
Ņemot vērā minēto, pēc noteikumu projekta spēkā stāšanās plānots veikt PV projekta otrā posma finansējuma pārgrāmatošanu no Satiksmes ministrijas pamatbudžeta apakšprogrammas 62.14.00 "Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)" uz jaunizveidojamo apakšprogrammu 61.13.00 "Kohēzijas fonda (KF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)".
Finansējums deviņu elektrovilcienu iegādes projekta uzsākšanai un priekšfinansēšanai 2024.gadā
Saskaņā ar MK 2022. gada 26. oktobra rīkojumu Nr.763[3] “Par Satiksmes ministrijas ilgtermiņa saistībām jauno elektrovilcienu projekta īstenošanai” deviņu elektrovilcienu iegāde šobrīd tiek veikta no valsts budžeta apakšprogrammas 31.09.00 "Dotācija jauno elektrovilcienu projektam" plānotā finansējuma. Pēc noteikumu projekta stāšanās spēkā atbilstoši protokollēmuma projekta 4.2.apakšpunktā paredzētajam ir plānots veikt apropriācijas pārdali 62 480 530 euro apmērā no valsts budžeta apakšprogrammas 31.09.00 “Dotācija jauno elektrovilcienu projektam” uz jaunizveidojamo apakšprogrammu 61.13.00 “Kohēzijas fonda (KF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)”, lai īstenotu 2.4.1.2.pasākuma otrās atlases kārtas projektu.
Atbilstoši protokollēmuma projekta 4.3.apakšpunktā paredzētajam risinājumam Satiksmes ministrijai tiks atļauts pieprasīt finanšu līdzekļu pārdali no budžeta resora "74. Gadskārtējā valsts budžeta izpildes procesā pārdalāmais finansējums" programmas 80.00.00 "Nesadalītais finansējums Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošanai"" uz Satiksmes ministrijas pamatbudžeta jaunizveidojamo apakšprogrammu 61.13.00 “Kohēzijas fonda (KF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)" 1 572 082 euro apmērā 2.4.1.2.pasākuma otrās atlases kārtas projekta īstenošanas izmaksām saistībā ar velosipēdu vietu izveidi elektrovilcienos un elektrovilcienu ražošanas uzraudzību. No 80.00.00 programmas pārdalāmā finansējuma apmērs ir noteikts, ņemot vērā, ka 2.4.1.2.pasākuma otrajā atlases kārtā pieejamais kopējais finansējums ir 64 052 612 euro un no valsts budžeta apakšprogrammas 31.09.00 ir plānots veikt apropriācijas pārdali 62 480 530 euro apmērā 2.4.1.2.pasākuma otrajā atlases kārtā plānoto izmaksu segšanai.
Protokollēmuma projektā paredzētais finanšu līdzekļu pārdales risinājums nodrošina deviņu elektrovilcienu iegādei nepieciešamā finansējuma plūsmas nepārtrauktību, novēršot ES fondu pieejamības risku 2024.gadā.
Veicot risku analīzi attiecībā uz ES fondu finansējuma piešķiršanu deviņu elektrovilcienu iegādes projekta finansēšanai 2024.gadā līdz līguma par projekta īstenošanu noslēgšanai ar sadarbības iestādi, ir identificēti šādi būtiskākie riski:
1) Netiek piešķirts Kohēzijas fonda finansējums deviņu elektrovilcienu iegādes projekta īstenošanai, un līdz līguma par projekta īstenošanu noslēgšanai ar sadarbības iestādi izlietoto finansējumu, kas pārdalīts no 80.00.00 programmas “Nesadalītais finansējums Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošanai” uz Satiksmes ministrijas pamatbudžeta jaunizveidojamo apakšprogrammu 61.13.00 "Kohēzijas fonda (KF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)", nav iespējams attiecināt no Kohēzijas fonda finansējuma. Šī riska iestāšanās varbūtība ir vērtējama kā zema, ņemot vērā, ka deviņu elektrovilcienu iegādes projektā tiek veikta elektrovilcienu ražošana un piegāde, un atbilstoši elektrovilcienu piegādes laika grafikam 2024.gadā ir paredzēta elektrovilcienu nodošana ekspluatācijā. Riska mazināšanai PV nepieciešamības gadījumā konsultēsies ar sadarbības iestādi un citām iesaistītajām pusēm par deviņu elektrovilcienu iegādes projekta iesnieguma dokumentācijas sagatavošanu.
2) Izdevumi, kas veikti līdz līguma par projekta īstenošanu noslēgšanai ar sadarbības iestādi, netiek attiecināti normatīvo aktu prasību neievērošanas rezultātā. Šī riska iestāšanās varbūtība ir vērtējama kā zema, ņemot vērā, ka Satiksmes ministrija izstrādās normatīvo regulējumu par deviņu elektrovilcienu iegādes projekta īstenošanu, precīzi nosakot projekta ietvaros attiecināmās izmaksas un īstenošanas nosacījumus. Riska mazināšanai sadarbības iestāde un citas iesaistītās puses nodrošinās PV konsultatīvo atbalstu.
Ņemot vērā identificētos riskus, protokollēmuma projekts ir papildināts ar nosacījumu, ja izmaksas, kas veiktas šā protokollēmuma 4. punktā minētā risinājuma ietvaros, netiek attiecinātas no KF finansējuma, Satiksmes ministrijai nekavējoties sagatavot un iesniegt izskatīšanai MK attiecīgu informatīvo ziņojumu, kurā sniegt detalizētu aprakstu par radušos situāciju un neatbilstības rašanās cēloņiem un finansiālo ietekmi, kā arī fiskāli neitrālus priekšlikumus par turpmāko iespējamo risinājumu.
Par 2.4.1.specifiskā atbalsta mērķa ietvaros plānoto rādītāju sasniegšanu
2.4.1.specifiskā atbalsta mērķa ietvaros ir plānots īstenot vairākus pasākumus. Iznākuma rādītāju RCO29 "Alternatīvo degvielu infrastruktūra (uzpildes/ uzlādes punkti)" un rezultāta rādītāju r.2.4.1. "Bezemisiju transportlīdzekļu īpatsvars visu transportlīdzekļu skaitā" ir plānots sasniegt 2.4.1.1.pasākuma “Elektrotransportlīdzekļiem paredzēti lieljaudas uzlādes punkti” ietvaros. Līdz ar to šie rādītāji nav iekļauti noteikumu projektā par 2.4.1.2.pasākuma īstenošanu.
2.4.1.2.pasākuma pirmās atlases kārtas ietvaros PV projekta otro posmu ir paredzēts pabeigt un PV projekta iznākuma rādītāju sasniegt līdz ES fondu 2014.–2020.gada plānošanas perioda darbības programmas “Izaugsme un nodarbinātība” noslēguma ziņojuma iesniegšanai Eiropas Komisijā, t.i., līdz 2026.gada 15.februārim, līdz ar to rādītāju atbilstoši Finanšu ministrijas 2024.gada 1.marta skaidrojumam[5] ir paredzēts pilnā apjomā iekļaut un ziņot kā sasniegtu 2014.–2020.gada plānošanas perioda ietvaros. Savukārt Programmas 2021.-2027.gadam ietvaros ir paredzēts ziņot tikai par PV projekta otrā posma finansējumu, un Programmas 2021.-2027.gadam līmenī nav paredzēts iekļaut ES fondu 2014.-2020.gada plānošanas perioda rādītājus vai definēt to sasniedzamās vērtības.
Programmas 2021.-2027.gadam 2.4.prioritātes “AER izmantošanas transportā veicināšana” 2.4.1.2. pasākumā plānotās darbības atbilst intervences laukumam 107 “Mobilie nulles emisijas/ar elektrību darbināmie dzelzceļa aktīvi”.
[1] Finanšu ministrijas 2024.gada 1.marta elektroniskā pasta sūtījums “Par elektrovilcienu iegādi Programmas 2021.-2027.gadam ietvaros”.
[2] Satiksmes ministrijas 2024.gada 21.marta elektroniskā pasta sūtījums “Grozījumu Nr.2 sagatavošana ES kohēzijas politikas programmā 2021-2027”.
[3] https://www.vestnesis.lv/op/2022/210.18
[4] Finanšu ministrijas 2024.gada 1.marta elektroniskā pasta sūtījums “Par elektrovilcienu iegādi Programmas 2021.-2027.gadam ietvaros”.
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Fiziskās personas
JāIetekmes apraksts
Projekta īstenošanas rezultātā jaunos vilcienus varēs izmantot sabiedriskā transporta lietotāji.
Juridiskās personas
JāIetekmes apraksts
Projekta iesniedzējs 2.4.1.2.pasākumā ir akciju sabiedrība “Pasažieru vilciens”. Projekta sadarbības partneris ir valsts sabiedrība ar ierobežotu atbildību “Autotransporta direkcija”.
Satiksmes ministrija pildīs Eiropas Savienības fondu 2021.—2027.gada plānošanas perioda atbildīgās iestādes funkcijas.
Satiksmes ministrija pildīs Eiropas Savienības fondu 2021.—2027.gada plānošanas perioda atbildīgās iestādes funkcijas.
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.2.1. uz makroekonomisko vidi:
Jā
Ietekmes apraksts
2.4.1.2.pasākuma ietvaros plānots īstenot darbības jauna elektrovilcienu ritošā sastāva iegādei. Jaunie vilcieni nodrošinās efektīvāku apkalpošanu, un uzlabos mobilitāti, tostarp cilvēkiem ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kā arī veicinās vieglo automobiļu satiksmes samazināšanos (vairāk cilvēku pāriet uz sabiedrisko transportu, tādējādi samazinot negadījumus un piesārņojumu), nodrošinot arī efektīvāku transportēšanu pa dzelzceļu (samazinās braucienā pavadītais laiks).
2.4.1.2.pasākumā plānotās investīcijas veicinās vairāku tautsaimniecības izaicinājumu risināšanu un rādītāju sasniegšanu:
- Līdz 2027. gadam nodrošināt dzelzceļa pasažieru īpatsvaru pasažieru pārvadājumos 12% apmērā. Rādītāja sasniegšana paredzēta saskaņā ar Transporta attīstības pamatnostādnēm 2021.-2027. gadam Transporta politikas rezultātu 1.politikas rezultāta “Uzlabotas mobilitātes iespējas” noteikto 1. rezultatīvo rādītāju un Latvijas Nacionālā attīstības plāna 2021. – 2027. gadam Rīcības virziena “Tehnoloģiskā vide un pakalpojumi” mērķa indikatoru Nr.303.;
- Līdz 2027. gadam nodrošināt pasažieru apgrozību sabiedriskajā transportā reģionālās nozīmes vilcienu maršrutos 887.9 milj. pas/km. Rādītāja sasniegšana paredzēta saskaņā ar Transporta attīstības pamatnostādnēm 2021.-2027. gadam Transporta politikas rezultātu 1.politikas rezultāta “Uzlabotas mobilitātes iespējas” noteikto 2.2. rezultatīvo rādītāju;
- Līdz 2027. gadam sekmēt iedzīvotāju īpatsvara, kas ar velosipēdu vai citu mikromobilitātes transportlīdzekli brauc katru vai gandrīz katru dienu, no kopējā valsts iedzīvotāju skaita konkrētajā gadā, pieaugumu līdz 10%. Rādītāja sasniegšana paredzēta saskaņā ar Transporta attīstības pamatnostādnēm 2021.-2027. gadam Transporta politikas rezultātu 1.politikas rezultāta “Uzlabotas mobilitātes iespējas” noteikto 7. rezultatīvo rādītāju.
2.4.1.2.pasākumā plānotās investīcijas veicinās vairāku tautsaimniecības izaicinājumu risināšanu un rādītāju sasniegšanu:
- Līdz 2027. gadam nodrošināt dzelzceļa pasažieru īpatsvaru pasažieru pārvadājumos 12% apmērā. Rādītāja sasniegšana paredzēta saskaņā ar Transporta attīstības pamatnostādnēm 2021.-2027. gadam Transporta politikas rezultātu 1.politikas rezultāta “Uzlabotas mobilitātes iespējas” noteikto 1. rezultatīvo rādītāju un Latvijas Nacionālā attīstības plāna 2021. – 2027. gadam Rīcības virziena “Tehnoloģiskā vide un pakalpojumi” mērķa indikatoru Nr.303.;
- Līdz 2027. gadam nodrošināt pasažieru apgrozību sabiedriskajā transportā reģionālās nozīmes vilcienu maršrutos 887.9 milj. pas/km. Rādītāja sasniegšana paredzēta saskaņā ar Transporta attīstības pamatnostādnēm 2021.-2027. gadam Transporta politikas rezultātu 1.politikas rezultāta “Uzlabotas mobilitātes iespējas” noteikto 2.2. rezultatīvo rādītāju;
- Līdz 2027. gadam sekmēt iedzīvotāju īpatsvara, kas ar velosipēdu vai citu mikromobilitātes transportlīdzekli brauc katru vai gandrīz katru dienu, no kopējā valsts iedzīvotāju skaita konkrētajā gadā, pieaugumu līdz 10%. Rādītāja sasniegšana paredzēta saskaņā ar Transporta attīstības pamatnostādnēm 2021.-2027. gadam Transporta politikas rezultātu 1.politikas rezultāta “Uzlabotas mobilitātes iespējas” noteikto 7. rezultatīvo rādītāju.
2.2.2. uz nozaru konkurētspēju:
-2.2.3. uz uzņēmējdarbības vidi:
-2.2.4. uz mazajiem un vidējiem uzņēmējiem:
-2.2.5. uz konkurenci:
-2.2.6. uz nodarbinātību:
-2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Rādītājs
2024
saskaņā ar valsts budžetu kārtējam gadam
izmaiņas kārtējā gadā, salīdzinot ar valsts budžetu kārtējam gadam
Turpmākie trīs gadi (euro)
2025
2026
2027
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
1
2
3
4
5
6
7
8
1. Budžeta ieņēmumi
0
66 989 642
0
0
0
0
0
1.1. valsts pamatbudžets, tai skaitā ieņēmumi no maksas pakalpojumiem un citi pašu ieņēmumi
0
66 989 642
0
0
0
0
0
1.2. valsts speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
1.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
2. Budžeta izdevumi
0
81 759 812
0
0
0
0
0
2.1. valsts pamatbudžets
0
81 759 812
0
0
0
0
0
2.2. valsts speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
2.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
3. Finansiālā ietekme
0
-14 770 170
0
0
0
0
0
3.1. valsts pamatbudžets
0
-14 770 170
0
0
0
0
0
3.2. speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
3.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
4. Finanšu līdzekļi papildu izdevumu finansēšanai (kompensējošu izdevumu palielinājumu norāda ar "-" zīmi)
0
0
0
0
0
0
0
5. Precizēta finansiālā ietekme
-14 770 170
0
0
0
5.1. valsts pamatbudžets
-14 770 170
0
0
0
5.2. speciālais budžets
0
0
0
0
5.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
6. Detalizēts ieņēmumu un izdevumu aprēķins (ja nepieciešams, detalizētu ieņēmumu un izdevumu aprēķinu var pievienot anotācijas (ex-ante) pielikumā)
Kopējais indikatīvais finansējuma sadalījums 2.4.1.2.pasākumā ir 81 759 812 euro, t.sk. KF finansējums 66 989 642 euro un valsts budžeta finansējums 14 770 170 euro.
2.4.1.2.pasākuma pirmajā atlases kārtā pieejamais kopējais finansējums ir 17 707 200 euro, tai skaitā KF finansējums nepārsniedz 12 544 923 euro un valsts budžeta finansējums nav mazāks par 5 162 277 euro.
2.4.1.2.pasākuma otrajā atlases kārtā pieejamais kopējais finansējums ir 64 052 612 euro, tai skaitā Kohēzijas fonda finansējums nepārsniedz 54 444 719 euro un valsts budžeta finansējums nav mazāks par 9 607 893 euro.
Budžeta ieņēmumi ir KF finansējuma daļa. Budžeta izdevumi ir 2.4.1.2.pasākuma ieviešanai nepieciešamais kopējais publiskais finansējums (KF finansējums un valsts budžeta finansējums).
2.4.1.2.pasākuma pirmās atlases kārtas ietvaros īstenošanai nepieciešamās izmaksas 17 707 200 euro apmērā šobrīd tiek veiktas no Satiksmes ministrijas pamatbudžeta apakšprogrammas 62.14.00 "Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)". MK sēdes protokollēmuma projektā paredzēts, ka pēc noteikumu projekta stāšanās spēkā tiks veikta apropriācijas pārdale no Satiksmes ministrijas pamatbudžeta apakšprogrammas 62.14.00 uz jaunizveidojamo apakšprogrammu 61.13.00 “Kohēzijas fonda (KF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)” ne vairāk kā 17 707 200 euro apmērā, lai 2.4.1.2. pasākuma pirmajā atlases kārtā veiktos projekta izdevumus varētu attiecināt no Kohēzijas fonda finansējuma.
2.4.1.2.pasākuma otrās atlases kārtas ietvaros īstenošanai nepieciešamās izmaksas šobrīd tiek veiktas no valsts budžeta apakšprogrammas 31.09.00 "Dotācija jauno elektrovilcienu projektam" plānotā finansējuma. Pēc noteikumu projekta stāšanās spēkā atbilstoši protokollēmuma projekta 4.2.apakšpunktā paredzētajam ir plānots veikt apropriācijas pārdali 62 480 530 euro apmērā no valsts budžeta apakšprogrammas 31.09.00 “Dotācija jauno elektrovilcienu projektam” uz jaunizveidojamo apakšprogrammu 61.13.00 “Kohēzijas fonda (KF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)”, lai īstenotu 2.4.1.2.pasākuma otrās atlases kārtas projektu.
Atbilstoši MK sēdes protokollēmuma projektā 4.3.apakšpunktā paredzētajam finansējuma pārdales risinājumam līdz līguma par projekta īstenošanu noslēgšanai ar sadarbības iestādi 2.4.1.2. pasākuma īstenošanai tiek veikta finanšu līdzekļu pārdale no budžeta resora "74. Gadskārtējā valsts budžeta izpildes procesā pārdalāmais finansējums" programmas 80.00.00 "Nesadalītais finansējums Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošanai"" uz Satiksmes ministrijas pamatbudžeta jaunizveidojamo apakšprogrammu 61.13.00 "Kohēzijas fonda (KF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)" 1 572 082 euro apmērā 2.4.1.2.pasākuma otrās atlases kārtas projekta īstenošanas izmaksām saistībā ar velosipēdu vietu izveidi elektrovilcienos un elektrovilcienu ražošanas uzraudzību. No programmas 80.00.00 pārdalāmā finansējuma apmērs ir noteikts, ņemot vērā, ka 2.4.1.2.pasākuma otrajā atlases kārtā pieejamais kopējais finansējums ir 64 052 612 euro un no valsts budžeta apakšprogrammas 31.09.00 ir plānots veikt apropriācijas pārdali 62 480 530 euro apmērā 2.4.1.2.pasākuma otrajā atlases kārtā plānoto izmaksu segšanai.
2.4.1.2.pasākumā pieejamais kopējais attiecināmais finansējums paredzēts darbībām, kas atbilst intervences laukumam 107 “Mobilie nulles emisijas/ar elektrību darbināmie dzelzceļa aktīvi”.
2.4.1.2.pasākuma pirmajā atlases kārtā pieejamais kopējais finansējums ir 17 707 200 euro, tai skaitā KF finansējums nepārsniedz 12 544 923 euro un valsts budžeta finansējums nav mazāks par 5 162 277 euro.
2.4.1.2.pasākuma otrajā atlases kārtā pieejamais kopējais finansējums ir 64 052 612 euro, tai skaitā Kohēzijas fonda finansējums nepārsniedz 54 444 719 euro un valsts budžeta finansējums nav mazāks par 9 607 893 euro.
Budžeta ieņēmumi ir KF finansējuma daļa. Budžeta izdevumi ir 2.4.1.2.pasākuma ieviešanai nepieciešamais kopējais publiskais finansējums (KF finansējums un valsts budžeta finansējums).
2.4.1.2.pasākuma pirmās atlases kārtas ietvaros īstenošanai nepieciešamās izmaksas 17 707 200 euro apmērā šobrīd tiek veiktas no Satiksmes ministrijas pamatbudžeta apakšprogrammas 62.14.00 "Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)". MK sēdes protokollēmuma projektā paredzēts, ka pēc noteikumu projekta stāšanās spēkā tiks veikta apropriācijas pārdale no Satiksmes ministrijas pamatbudžeta apakšprogrammas 62.14.00 uz jaunizveidojamo apakšprogrammu 61.13.00 “Kohēzijas fonda (KF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)” ne vairāk kā 17 707 200 euro apmērā, lai 2.4.1.2. pasākuma pirmajā atlases kārtā veiktos projekta izdevumus varētu attiecināt no Kohēzijas fonda finansējuma.
2.4.1.2.pasākuma otrās atlases kārtas ietvaros īstenošanai nepieciešamās izmaksas šobrīd tiek veiktas no valsts budžeta apakšprogrammas 31.09.00 "Dotācija jauno elektrovilcienu projektam" plānotā finansējuma. Pēc noteikumu projekta stāšanās spēkā atbilstoši protokollēmuma projekta 4.2.apakšpunktā paredzētajam ir plānots veikt apropriācijas pārdali 62 480 530 euro apmērā no valsts budžeta apakšprogrammas 31.09.00 “Dotācija jauno elektrovilcienu projektam” uz jaunizveidojamo apakšprogrammu 61.13.00 “Kohēzijas fonda (KF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)”, lai īstenotu 2.4.1.2.pasākuma otrās atlases kārtas projektu.
Atbilstoši MK sēdes protokollēmuma projektā 4.3.apakšpunktā paredzētajam finansējuma pārdales risinājumam līdz līguma par projekta īstenošanu noslēgšanai ar sadarbības iestādi 2.4.1.2. pasākuma īstenošanai tiek veikta finanšu līdzekļu pārdale no budžeta resora "74. Gadskārtējā valsts budžeta izpildes procesā pārdalāmais finansējums" programmas 80.00.00 "Nesadalītais finansējums Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošanai"" uz Satiksmes ministrijas pamatbudžeta jaunizveidojamo apakšprogrammu 61.13.00 "Kohēzijas fonda (KF) finansētie dzelzceļa infrastruktūras projekti (2021-2027)" 1 572 082 euro apmērā 2.4.1.2.pasākuma otrās atlases kārtas projekta īstenošanas izmaksām saistībā ar velosipēdu vietu izveidi elektrovilcienos un elektrovilcienu ražošanas uzraudzību. No programmas 80.00.00 pārdalāmā finansējuma apmērs ir noteikts, ņemot vērā, ka 2.4.1.2.pasākuma otrajā atlases kārtā pieejamais kopējais finansējums ir 64 052 612 euro un no valsts budžeta apakšprogrammas 31.09.00 ir plānots veikt apropriācijas pārdali 62 480 530 euro apmērā 2.4.1.2.pasākuma otrajā atlases kārtā plānoto izmaksu segšanai.
2.4.1.2.pasākumā pieejamais kopējais attiecināmais finansējums paredzēts darbībām, kas atbilst intervences laukumam 107 “Mobilie nulles emisijas/ar elektrību darbināmie dzelzceļa aktīvi”.
6.1. detalizēts ieņēmumu aprēķins
-
6.2. detalizēts izdevumu aprēķins
-
7. Amata vietu skaita izmaiņas (palielinājuma gadījumā: izvērsts pamatojums, izvērtējums par esošo resursu pārskatīšanas iespējām, t.sk. vakanto štata vietu, ilgstošo vakanču izmantošanu u.c.)
-
Cita informācija
Finansējums 2.4.1.2.pasākuma īstenošanai tiks pārdalīts no Satiksmes ministrijas 62.14.00 un 31.09.00 apakšprogrammām, kā arī pieprasīts no 74. resora “Gadskārtējā valsts budžeta izpildes procesā pārdalāmais finansējums” 80.00.00 programmas “Nesadalītais finansējums Eiropas Savienības politiku instrumentu un pārējās ārvalstu finanšu palīdzības līdzfinansēto projektu un pasākumu īstenošanai”.
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
4.2. Cita informācija
-
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
5.1. Saistības pret Eiropas Savienību
Vai ir attiecināms?
Jā
ES tiesību akta CELEX numurs
32021R1060
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2021.gada 24.jūnija Regula (ES) Nr. 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai.
Apraksts
-
ES tiesību akta CELEX numurs
32018R1046
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2018.gada 18.jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.
Apraksts
-
ES tiesību akta CELEX numurs
32014R0651
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 (2014. gada 17. jūnijs), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu.
Apraksts
-
ES tiesību akta CELEX numurs
32007R1370
ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1370/2007 ( 2007. gada 23. oktobris ) par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70.
Apraksts
-
5.2. Citas starptautiskās saistības
Vai ir attiecināms?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
5.4. 1. tabula. Tiesību akta projekta atbilstība ES tiesību aktiem
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2021.gada 24.jūnija Regula (ES) Nr. 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai.
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
Regulas (ES) Nr. 2021/1060 47. un 50. pants
Noteikumu projekta 24.8.apakšpunkts.
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
Noteikumu projekts šo jomu neskar.
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
-
Cita informācija
Nav.
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes 2018.gada 18.jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
Regulas (ES) Nr.2018/1046 61.pants
Noteikumu projekta 24.12.apakšpunkts.
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
Noteikumu projekts šo jomu neskar.
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
Noteikumu projekts šo jomu neskar.
Cita informācija
Nav.
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 (2014. gada 17. jūnijs), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu.
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
Eiropas Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 2. panta 18. punkts
Noteikumu projekta 15.punkts.
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
Noteikumu projekts šo jomu neskar.
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
Noteikumu projekts šo jomu neskar.
Cita informācija
Nav.
Attiecīgā ES tiesību akta datums, izdevējinstitūcija, numurs, veids un nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1370/2007 ( 2007. gada 23. oktobris ) par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70.
ES TA panta numurs
Projekta vienība, kas pārņem vai ievieš A minēto
Tiek pārņemts pilnībā vai daļēji
Vai B minētais paredz stingrākas prasības un pamatojums
A
B
C
D
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. pants un 5. panta 2. punkts
Noteikumu projekta 12.punkts.
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības.
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1370/2007 5.pants
Noteikumu projekta 17. un 26.punkts.
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības.
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1370/2007 3. panta 2. punkts un 4. panta 1. punkta "b" apakšpunkts
Noteikumu projekta 25.punkts.
Pārņemtas pilnībā
Neparedz stingrākas prasības.
Kā ir izmantota ES tiesību aktā paredzētā rīcības brīvība dalībvalstij pārņemt vai ieviest noteiktas ES tiesību akta normas? Kādēļ?
Noteikumu projekts šo jomu neskar.
Saistības sniegt paziņojumu ES institūcijām un ES dalībvalstīm atbilstoši normatīvajiem aktiem, kas regulē informācijas sniegšanu par tehnisko noteikumu, valsts atbalsta piešķiršanas un finanšu noteikumu (attiecībā uz monetāro politiku) projektiem
Noteikumu projekts šo jomu neskar.
Cita informācija
Nav.
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Nē
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
Satiksmes ministrijaNevalstiskās organizācijas
NēCits
Nē6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
Veids
Publiskā apspriešana
Saite uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem
https://vktap.mk.gov.lv/legal_acts/headers/f78cf3a3-e3ff-42a9-8dc5-e103d8cccb18/public_participations
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
Iebildumi vai priekšlikumi nav saņemti.
6.4. Cita informācija
Noteikumu projekta izstrādē tika nodrošināta sabiedrības pārstāvju un nozares/ jomas pārstāvošu biedrību, nodibinājumu, nevalstisko organizāciju iesaiste, nododot noteikumu projektu publiskā apspriešanā (sabiedrības līdzdalības organizēšana), kā arī nodrošinot iespēju sniegt viedokli par noteikumu projektu Tiesību aktu projektu portālā.
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
Institūcijas
- AS "Pasažieru vilciens"
- VSIA "Autotransporta direkcija"
- Satiksmes ministrija
- Centrālā finanšu un līgumu aģentūra
7.2. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.3. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.4. Projekta izpildes ietekme uz pārvaldes funkcijām un institucionālo struktūru
Ietekme
Jā/Nē
Skaidrojums
1. Tiks veidota jauna institūcija
Nē
-
2. Tiks likvidēta institūcija
Nē
-
3. Tiks veikta esošās institūcijas reorganizācija
Nē
-
4. Institūcijas funkcijas un uzdevumi tiks mainīti (paplašināti vai sašaurināti)
Nē
-
5. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu efektivizācija
Nē
-
6. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu digitalizācija
Nē
-
7. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu optimizācija
Nē
-
8. Cita informācija
Nē
-
7.5. Cita informācija
-
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Ieguldījumi jaunos elektrovilcienos nodrošinās labāku dzelzceļa pasažieru transporta integrāciju kopējā sabiedriskā transporta sistēmā un ievērojami uzlabos pakalpojuma kvalitāti.
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Plānotie īstenotie projekti sniegs ieguldījumu klimata politikas mērķu izpildei, samazinot CO2 emisijas.
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Pasākumam ir netieša pozitīva ietekme uz horizontālā principa “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana” ievērošanu. Projekta ietvaros tiek paredzētas specifiskas darbības, kas īpaši veicina vides piekļūstamību, piemēram, personai ar vecuma izraisītām veselības problēmām, kuru dēļ personai ir grūti pārvietoties pa kāpnēm, pārvietošanās ir iespējama, izvairoties no nepieciešamības izmantot kāpnes. Iegādātie elektrovilcieni veicinās vienmērīgu mobilitāti un pakalpojumu piekļūstamību attiecībā uz visiem lietotājiem.
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Pasākumam ir netieša pozitīva ietekme uz horizontālā principa “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana” ievērošanu. Noteikumu projektā paredzēts, ka finansējuma saņēmējs ievēro horizontālo principu "Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana" un uzkrāj datus par projekta ietekmi uz horizontālā principa rādītāju - sabiedriskā transporta vienības, kur KF ieguldījumu rezultātā ir nodrošināta vides un informācijas piekļūstamība.
Lai veicinātu personu ar invaliditāti vienlīdzīgas iespējas un tiesības, projektu ietvaros tiks īstenotas vispārīgas un specifiskas darbības, piemēram:
- tiks iegādāts tāds sabiedriskais transports, kur tiks nodrošināta vides un informācijas piekļūstamība personām ar dažādiem funkcionāliem traucējumiem (redze, dzirde, kustības) (atbilstošais HP rādītājs VINPI_014);
- iegādātajos elektrovilcienos tiks nodrošināti tādi vizuāli informācijas tablo, kas nodrošinās informācijas saņemšanu cilvēkiem ar dzirdes traucējumiem, t.sk. nodrošinot atbilstoša lieluma un piemērotas formas burtus, ņemot vērā paredzamos lietošanas apstākļus un izmantojot pietiekamu kontrastu, kā arī pielāgojamus attālumus starp burtiem, rindām un rindkopām (atbilstošais HP rādītājs VINPI_14);
- iegādātajos elektrovilcienos tiks nodrošināti audio paziņojumi par pieturvietām, maršrutu u.c., tostarp, nodrošina saderīgumu ar Eiropas Savienībā pieejamām palīgierīcēm un palīgtehnoloģijām, kā arī dzirdes tehnoloģijām, tai skaitā dzirdes aparātiem, indukcijas spolēm, kohleārajiem implantiem un klausīšanās palīgierīcēm (atbilstošais HP rādītājs VINPI_14).
Lai veicinātu personu ar invaliditāti vienlīdzīgas iespējas un tiesības, projektu ietvaros tiks īstenotas vispārīgas un specifiskas darbības, piemēram:
- tiks iegādāts tāds sabiedriskais transports, kur tiks nodrošināta vides un informācijas piekļūstamība personām ar dažādiem funkcionāliem traucējumiem (redze, dzirde, kustības) (atbilstošais HP rādītājs VINPI_014);
- iegādātajos elektrovilcienos tiks nodrošināti tādi vizuāli informācijas tablo, kas nodrošinās informācijas saņemšanu cilvēkiem ar dzirdes traucējumiem, t.sk. nodrošinot atbilstoša lieluma un piemērotas formas burtus, ņemot vērā paredzamos lietošanas apstākļus un izmantojot pietiekamu kontrastu, kā arī pielāgojamus attālumus starp burtiem, rindām un rindkopām (atbilstošais HP rādītājs VINPI_14);
- iegādātajos elektrovilcienos tiks nodrošināti audio paziņojumi par pieturvietām, maršrutu u.c., tostarp, nodrošina saderīgumu ar Eiropas Savienībā pieejamām palīgierīcēm un palīgtehnoloģijām, kā arī dzirdes tehnoloģijām, tai skaitā dzirdes aparātiem, indukcijas spolēm, kohleārajiem implantiem un klausīšanās palīgierīcēm (atbilstošais HP rādītājs VINPI_14).
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Pasākumam ir netieša ietekme uz horizontālā principa “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana” ievērošanu, tādēļ plānotas vispārīgas horizontālā principa darbības, kas vērstas uz dzimumu līdztiesību:
- īstenojot projekta komunikācijas un vizuālās identitātes aktivitātes, to saturs tiks rūpīgi izvērtēts un tiks izvēlēta valoda un vizuālie tēli, kas mazina diskrimināciju un stereotipu veidošanos par kādu no dzimumiem;
- projekta iesniegumā ir paskaidrots, kā projektu vadībā un īstenošanā tiks nodrošināta nediskriminācija pēc dzimuma.
- īstenojot projekta komunikācijas un vizuālās identitātes aktivitātes, to saturs tiks rūpīgi izvērtēts un tiks izvēlēta valoda un vizuālie tēli, kas mazina diskrimināciju un stereotipu veidošanos par kādu no dzimumiem;
- projekta iesniegumā ir paskaidrots, kā projektu vadībā un īstenošanā tiks nodrošināta nediskriminācija pēc dzimuma.
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.2. Cita informācija
Pasākumam ir netieša pozitīva ietekme uz horizontālā principa “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana” (turpmāk – HP) ievērošanu. Noteikumu projektā paredzēts, ka finansējuma saņēmējs ievēro HP un uzkrāj datus par projekta ietekmi uz horizontālā principa rādītāju - sabiedriskā transporta vienības, kur KF ieguldījumu rezultātā ir nodrošināta vides un informācijas piekļūstamība.
Projekta iesnieguma vērtēšanas kritēriju komplekts iekļauj specifisko atbilstības kritēriju, kura ietvaros projekta iesniedzējam ir jāsniedz informācija par HP īstenošanu, paredzot vispārīgas un specifiskas darbības, kas veicina vienlīdzību, iekļaušanu, nediskrimināciju un pamattiesību ievērošanu. Līdz ar to projektā jāiekļauj vismaz 3 vispārīgās HP darbības un vismaz 3 specifiskās HP darbības, kas risinās identificētās mērķa grupas vajadzības un problēmas un veicinās vienlīdzību, iekļaušanu, nediskrimināciju un pamattiesību ievērošanu. HP vispārīgo un specifisko darbību piemēri un rādītāji noteikti LM izstrādātajā metodikā “Horizontālā principa “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana” īstenošanas un uzraudzības metodika (2021-2027)”, pieejama: https://www.lm.gov.lv/lv/metodiskie-materiali.
Projekta iesnieguma vērtēšanas kritēriju komplekts iekļauj specifisko atbilstības kritēriju, kura ietvaros projekta iesniedzējam ir jāsniedz informācija par HP īstenošanu, paredzot vispārīgas un specifiskas darbības, kas veicina vienlīdzību, iekļaušanu, nediskrimināciju un pamattiesību ievērošanu. Līdz ar to projektā jāiekļauj vismaz 3 vispārīgās HP darbības un vismaz 3 specifiskās HP darbības, kas risinās identificētās mērķa grupas vajadzības un problēmas un veicinās vienlīdzību, iekļaušanu, nediskrimināciju un pamattiesību ievērošanu. HP vispārīgo un specifisko darbību piemēri un rādītāji noteikti LM izstrādātajā metodikā “Horizontālā principa “Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana” īstenošanas un uzraudzības metodika (2021-2027)”, pieejama: https://www.lm.gov.lv/lv/metodiskie-materiali.
Pielikumi