22-TA-1192: Noteikumu projekts (Groza manuāli)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Grozījumi Ministru kabineta 2021. gada 19. oktobra noteikumos Nr. 693 "Būvju vispārīgo prasību būvnormatīvs LBN 200-21"" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
Tiesību akts / Ministru Prezidenta rezolūcija
Apraksts
Ministru kabineta 10.05.2022. sēdes protokols Nr. 26, 44.§ 8.punkts un Ekonomikas ministrijas iniciatīva.
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Ministru kabineta 2021. gada 19. oktobra noteikumu Nr. 693 "Būvju vispārīgo prasību būvnormatīvs LBN 200-21" precizēšana, ņemot vērā konstatētas nepilnības.
Spēkā stāšanās termiņš
Vispārējā kārtība
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Ministru kabineta 2021. gada 19. oktobra noteikumu Nr. 693 "Būvju vispārīgo prasību būvnormatīvs LBN 200-21" (turpmāk – LBN 200-21) piemērošanas praksē, vadoties no nozares pārstāvju ierosinājumiem, ir konstatēta nepieciešamība precizēt atsevišķus šī būvnormatīva punktus, lai izvairītos no turpmākas neatbilstošas šo punktu piemērošanas.
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
[1] Nepieciešama atsevišķu punktu precizēšana labākai sapratnei par šo punktu pielietošanu un izslēgtu dažādas interpretācijas. Esošajā regulējumā lodžijas definīcija tika definēta kā pārsegta un no trim pusēm norobežota (iedziļināta fasādes plaknē) ārtelpa antresolstāva, stāva pārseguma vai starpstāva līmenī, kurai ir nodrošināta piekļuve no iekštelpas. Lai arī esošā definīcija tika izveidota sadarbībā ar nozares pārstāvjiem, regulējuma piemērošanas gaitā tika konstatēts, ka tā neaptver lodžijas, kas izbūvētas garenfasādēs mājas stūros. Tas saistīts ar to, ka šādas lodžijas var nebūt norobežotas no trim pusēm.
Risinājuma apraksts
[1] Ievērojot iepriekš minēto, precizēta LBN 200-21 3.19. apakšpunktā noteiktā lodžijas definīcija, lai novērstu gadījumus, kad lodžija nav norobežota no trim pusēm, nosakot, ka lodžija ir pārsegta, norobežota, iedziļināta fasādes plaknē ārtelpa antresolstāva, stāva pārseguma vai starpstāva līmenī, kurai ir nodrošināta piekļuve no iekštelpas (sk. noteikumu projekta 1.punktu).
Problēmas apraksts
[2] LBN 200-21 7.4. apakšpunktā ir noteikts minimālais telpu augstums, dzīvojamo ēku gaiteņos, sanitārtehniskajās, tehniskajās un palīgtelpās – 2,2 metri, bet nav noteikts publisko ēku gaiteņos. Šobrīd jau projektēšanā, lai nākotnē varētu nepieciešamības gadījumā ērtāk mainīt telpu lietošanas veidu, arī publisko ēku gaiteņos minimālais augstums tiek pieņemts 2,2 m. Tas ir arī saskanīgs ar Latvijas būvnormatīvs LBN 201-15 "Būvju ugunsdrošība" 127.punktā noteikto līdzīgo prasību. Tomēr projektēšanas prakses vienveidīguma nodrošināšanai attiecīgie augstumi normatīvajā līmenī būtu paredzami vienādi.
Risinājuma apraksts
[2] Ievērojot iepriekš minēto, precizēts LBN 200-21 7.4. apakšpunkts - papildināts ar prasību publisku ēku gaiteņu augstumam, kas arī ir 2,2 metri (sk. noteikumu projekta 2.punktu).
Problēmas apraksts
[3] Esošā LBN 200-21 14. punktā bija noteikts, ka apbūves laukumā neieskaita zemes līmenī neapbūvētu platību vai apstādījumu platību, ja tās atrodas zem būves vai tās daļas, kura pacelta virs zemes vismaz 3,5 metrus. Lai atvieglotu projektētājiem ievērot 3,5 metru augstumu, kurā tiek faktiski projektēts otrais stāvs, pēc Latvijas Arhitektu savienības ieteikuma, būves daļas izvirzījuma augstums no zemes līmeņa netiks konkretizēts, bet būs saistīts ar otrā stāva līmeni.
Risinājuma apraksts
[3] Ievērojot iepriekš minēto, precizēts LBN 200-21 14. punkt, nenorādot konkrētu būves vai būves daļas izvirzījuma augstumu (metros), bet gan norādot, ka šī prasība saistoša būves daļai, kas pacelta vismaz līdz otrā stāva līmenim. Šo būves izvirzījuma platību neieskaita apbūves laukumā (sk. noteikumu projekta 3.punktu).
Problēmas apraksts
[4] Ņemot vērā, ka LBN 200-21 14. punkts precizēts, nekonkretizējot būves vai tās daļas izvirzījuma augstumu no zemes līmeņa, jāprecizē attiecīgi arī LBN 200-21 23. punkts, kurā ir noteikts, ka stāvu platībā neieskaita teritoriju zem būves daļas, kas pacelta virs zemes vismaz 3,5 metru augstumā un nepārsniedz 30 % no būves apbūves laukuma.
Risinājuma apraksts
[4] Ievērojot iepriekš minēto, precizēts LBN 200-21 23. punkts, kurā būves daļas izvirzījums, kurš pacelts virs zemes vismaz 3,5 metru augstumā, šis "3,5 metru augstums" netiek konkretizēts, bet aizstāts ar "otrā stāva līmeni" un līdz ar to stāvu platībā neieskaita teritoriju zem būves daļas, kas pacelta virs zemes vismaz otrā stāva līmenī un nepārsniedz 30 % no būves apbūves laukuma (sk. noteikumu projekta 4.punktu).
Problēmas apraksts
[5] LBN 200-21 34. punktā ir noteikts, ka publiskās ēkās un publiskās telpās, publisko ēku teritorijā, kā arī daudzdzīvokļu dzīvojamo ēku teritorijā nodrošina piekļuvi cilvēkiem ar funkcionāliem traucējumiem. Prasības par vides pieejamību cilvēkiem ar funkcionāliem traucējumiem biroju ēkās un telpu grupās, kas tiek izmantotas darījumiem un dažādiem administratīvajiem mērķiem, un cita lietošanas veida telpās, kuras atrodas ražošanas ēkās ir noteiktas arī LBN 200-21 38.punktā. Lai novērstu līdzīga regulējuma dublēšanos, būtu nepieciešams precizēt LBN 200-21 34. un 38.punktu. Tas nodrošinās vienveidīgāku regulējuma piemērošanu nākotnē.
Risinājuma apraksts
[5] Ievērojot iepriekš minēto, precizēts LBN 200-21 būvnormatīva 34. punkts, to papildinot ar prasībām, kas bija iekļautas 38. punkta pirmajā teikumā. Attiecīgi no 38. punkta šīs prasības par vides pieejamību cilvēkiem ar funkcionāliem traucējumiem biroju ēkās un telpu grupās, kas tiek izmantotas darījumiem un dažādiem administratīvajiem mērķiem, un cita lietošanas veida telpās, svītrotas (sk. noteikumu projekta 5. un 6.punktu).
Problēmas apraksts
[6] LBN 200-21 117. punktā vārdu “bideta” attiecīgā regulējuma saskaņošanas gaitā redaktori bija aizvietojuši ar vārdu “bidē”. Ņemot vērā, ka personām ar funkcionāliem traucējumiem higiēnas telpā nepieciešama ir tieši "bideta" - neliela duša, novietota uz sienas atbalsta, nevis “bidē” - ovāls tualetes sēžampods ķermeņa lejasdaļas (gk. intīmo daļu) apmazgāšanai, ir nepieciešams veikt atbilstošu grozījumu.
Risinājuma apraksts
[6] Ievērojot iepriekš minēto, LBN 200-21 117. punktā vārdu “bidē” nepieciešamas aizstāt ar vārdu “bidetu” (sk. noteikumu projekta 7.punktu).
Problēmas apraksts
[7] LBN 200-21 123.5. apakšpunkts bija iecerēts kā vides pieejamības prasības attiecībās uz iekārtu izvietojumu publisko būvju dušas telpās personām, kuras pārvietojas riteņkrēslos. Tomēr, ņemot vērā, ka šī apakšpunkta ievaddaļā tas nebija skaidri noteikts, ir nepieciešamas to skaidrības labad precizēt, to tieši nosakot.
Risinājuma apraksts
[7] Ievērojot iepriekš minēto, precizēts LBN 200-21 123.5. apakšpunkts, nosakot, ka tas attiecas uz personām, kuras pārvietojas riteņkrēslos (sk. noteikumu projekta 8.punktu).
Problēmas apraksts
[8] LBN 200-21 131. punktā ir noteikts minimālais attālums starp daudzdzīvokļu dzīvojamo divu un triju stāvu ēku dzīvojamo telpu logiem vai dzīvojamo un nedzīvojamo telpu logiem dažādās fasādēs, kas novietotas savstarpējā 135º leņķī vai mazāk, ir ne mazāks par 15 metriem un četru stāvu un augstākām ēkām – ne mazāks par 20 metriem. Šī regulējuma piemērošanas praksē atsevišķi būvspeciālisti attiecināja arī vienas dzīvojamās ēkas dažādām daļām, piemēram, dzīvojamām ēkām, kuras projektētas L burta formā. Lai novērstu turpmāku šādu piemērošanas praksi, ir nepieciešamas precizēt atbilstošo normu.
Risinājuma apraksts
[8] Ievērojot iepriekš minēto, precizēts LBN 200-21 131. punkts, uzsverot, ka attālumi ir starp dažādām ēkām.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Nē
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Nē
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
Cita informācija
-
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
4.2. Cita informācija
-
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Nē
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
NēNevalstiskās organizācijas
NēCits
Nē6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
Veids
Publiskā apspriešana
Saite uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem
-
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
-
6.4. Cita informācija
-
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
-
7.5. Cita informācija
-
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
8.1.5. uz teritoriju attīstību
8.1.6. uz vidi
8.1.7. uz klimatneitralitāti
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
8.1.11. uz veselību
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
8.1.13. uz datu aizsardzību
8.1.14. uz diasporu
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
8.2. Cita informācija
-
Pielikumi