1.1. Pamatojums
Saskaņā ar Ministru kabineta 2022. gada 23. decembra rīkojumu Nr. 968 "Par Ekonomikas ministrijas un Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas reorganizāciju un Klimata un enerģētikas ministrijas izveidošanu" (turpmāk – MK rīkojums Nr. 968) un Ministru kabineta 2022. gada 20. decembra noteikumiem Nr. 817 "Klimata un enerģētikas ministrijas nolikums" (turpmāk – MK noteikumi Nr. 817) ar enerģētikas politiku saistītās funkcijas ir nodotas Klimata un enerģētikas ministrijai. Ņemot vērā minēto, ir identificēta nepieciešamība veikt grozījumus MK noteikumi Nr. 660, Ekonomikas ministrijas ar enerģētikas politiku saistītās funkcijas un uzdevumus deleģējot Klimata un enerģētikas ministrijai.
Noteikumu projekts ir izstrādāts, lai aktualizētu Ministru kabineta 2022. gada 18. oktobra noteikumus Nr. 660 "Energoefektivitātes monitoringa noteikumi" (turpmāk – MK noteikumi Nr. 660), ņemot vērā to piemērošanas laikā konstatēto nepieciešamību precizēt atsevišķas tiesību normas un uzlabot MK noteikumi Nr. 660 īstenošanas efektivitāti praksē.
Ņemot vērā Energoefektivitātes likuma (turpmāk - Likums) 5. panta ceturto daļu, 15. panta pirmo daļu un pārejas noteikumu 18. punktu, MK noteikumi Nr. 660 tiek papildināti, lai Energoresursu informācijas sistēmas (turpmāk - ERIS) energoefektivitātes monitoringa modulī enerģijas ietaupījumu uzskaiti īstenotu digitālā veidā.
1.2. Mērķis
Noteikumu projekta mērķis ir uzlabot enerģijas ietaupījumu ziņošanas pienākuma izpildi, izmantojot ERIS, precizēt ziņošanas pienākumu attiecībā uz sertificētas energopārvaldības sistēmas un sertificētas papildinātās vides pārvaldības sistēmas ieviešanu un uzturēšanu, kā arī noteikt, ka lielie elektroenerģijas patērētāji pārskatā par sertificēto energopārvaldības sistēmu vai uzņēmuma energoauditu, vai papildinātu sertificēto vides pārvaldības sistēmu var neietvert apakšlietotāju elektroenerģijas patēriņu, ko tas nevar ietekmēt.
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Saskaņā ar līdzšinējo kārtību Likumā un tam pakārtotajos tiesību aktos noteiktos pienākumus energoefektivitātes monitoringa sistēmas subjekti paziņo Būvniecības valsts kontroles birojam (turpmāk - Atbildīgai iestādei), izmantojot e-adresi, elektronisko pastu vai papīra formātu, kas ietekmē to ziņošanas efektivitāti, kā arī energoefektivitātes monitoringa ietvaros Atbildīgās iestādes veikto datu apstrādes apjomu un efektivitāti. Atbildīgā iestāde, lai nodrošinātu valsts obligātā enerģijas galapatēriņa ietaupījuma mērķa sasniegšanu, energoefektivitātes monitoringa sistēmas subjektu paziņotos enerģijas ietaupījumus apkopo izklājlapu lietojumprogrammatūrā MS Excel. Līdz ar to Atbildīgā iestāde šobrīd patērē savus resursus manuālai informācijas analīzei.
MK noteikumos Nr. 660 paredz nosacījumus energoefektivitātes monitoringa jomā, t.sk. kārtību, kādā noteiktas personas (valsts iestādes, pašvaldības un citas atvasinātas publiskas personas, kā arī lielie uzņēmumi un lielie elektroenerģijas patērētāji) iesniedz pārskatus atbildīgajai iestādei par enerģijas ietaupījumiem, uzņēmuma energoauditu veikšanu, sertificētas energopārvaldības sistēmas un, kā arī papildinātas sertificētās vides pārvaldības sistēmas ieviešanu un uzturēšanu u.tml. Noteikumu piemērošana praksē ir ļāvusi identificēt vairākus būtiskus jautājumus, kuru atrisināšana MK noteikumos Nr. 660 ietvaros sekmētu to piemērošanas efektivitāti, kas savukārt ir svarīga valsts ilgtermiņa energoefektivitātes mērķu sasniegšanai.
Ar MK rīkojuma Nr. 968 un MK noteikumu Nr. 817 stāšanos spēkā ar enerģētikas politiku saistītās funkcijas ir nodotas Klimata un enerģētikas ministrijai, līdz ar to MK noteikumos Nr. 660 ar enerģētikas politiku ietvertās Ekonomikas ministrijas funkcijas un uzdevumus nepieciešams deleģēt Klimata un enerģētikas ministrijai.
Piemērojot Noteikumus līdz šim ir konstatētas šādas problēmas:
1) zema aktivitāte enerģijas ietaupījumu ikgadējo ziņojumu iesniegšanā u.tml. Saskaņā ar atbildīgās iestādes sniegto informāciju ikgadējos pārskatus par ieviestajiem energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem iesniedz mazāk nekā puse no kopējā energoefektivitātes monitoringa sistēmas subjektu skaita, kam tādi būtu jāiesniedz;
2) attiecībā uz pašvaldībām un valsts iestādēm nav atrunāts mehānisms, kas veicinātu Likuma 5. panta prasību izpildi par energopārvaldības sistēmas ieviešanu un uzturēšanu vai sertificētas energopārvaldības sistēmas ieviešanu un uzturēšanu;
3) noteikumos nav norādīts, kādos gadījumos lielie elektroenerģijas patērētāji, iesniedzot pārskatus par energopārvaldības sistēmu, sertificēto energopārvaldības sistēmu vai uzņēmuma energoauditu, vai papildinātu sertificēto vides pārvaldības sistēmu, tajos var neietvert apakšlietotāju elektroenerģijas patēriņu;
4) normatīvajos aktos nav noteikts, atbilstoši kādam standartam tiek sertificēta energopārvaldības sistēma vai sertificēta papildinātā vides pārvaldības sistēma lielajiem uzņēmumiem un lielajiem elektroenerģijas patērētājiem, kā arī atbilstoši kādam standartam sertificēta energopārvaldības sistēma valstspilsētas pašvaldībai ir jāpaziņo atbildīgajai iestādei.
Lai nodrošinātu efektīvāku visu iesaistīto pušu darbību, kā arī mazinātu administratīvo slogu energoefektivitātes monitoringa sistēmā iesaistītajiem subjektiem (lielajiem uzņēmumiem, lielajiem elektroenerģijas patērētājiem, brīvprātīgo vienošanos noslēgušajām pusēm, energoefektivitātes pienākumu shēmas atbildīgajām pusēm, publiskajai pārvaldei, iestādēm, kas piešķīrušas energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu īstenotājiem maksājumus no valsts vai pašvaldības budžeta, valsts vai pašvaldības galvojumus, kredītu procentu likmju subsidēšanu, kā arī citu finanšu palīdzību, kas tiek piešķirta vai sniegta no valsts, pašvaldības vai Eiropas Savienības budžeta līdzekļiem un ārvalstu finanšu palīdzības līdzekļiem, un citām institūcijām, kurām deleģēti pienākumi likumdošanā) ziņot par Likumā noteikto pienākumu izpildi, tai skaitā par enerģijas ietaupījumiem, ir paredzēta energoefektivitātes monitoringu digitalizēšana, izveidojot ERIS. ERIS mērķis ir Likumā un tam pakārtotajos tiesību aktos noteiktos ziņošanas pienākumus energoefektivitātes monitoringa sistēmas subjektiem digitalizēt, tas ir, ziņošanu noteikt iepriekš minētās sistēmas ietvaros strukturētu datu veidā, lai Atbildīgajai iestādei tā dotu iespēju efektīvā veidā apkopot, analizēt un sagatavot ziņojumus politikas veidotājiem nacionālā un Eiropas Savienības līmenī par valsts obligātā enerģijas galapatēriņa mērķa sasniegšanas progresu u.tml.
Alternatīvais risinājums ir turpināt atskaišu un ziņojumu iesniegšanu papīra formātā vai e-adresē, vai izmantojot elektronisko pastu. ERIS sistēmas izveidošana energoefektivitātes monitoringa praktiskai izveidošanai izvēlēta, ņemot vērā, ka vienotas elektroniskās sistēmas izmantošana būtiski atvieglos monitoringa procesu, palīdzēs optimizēt un sistematizēt veicamās darbības gan informācijas iesniedzējiem, gan arī sistēmas pārzinim, tādā veidā uzlabojot procesa efektivitāti.
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
1.6. Cita informācija
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
- lielie uzņēmumi
- lielie elektroenerģijas patērētāji
- valsts iestādes
- pašvaldības
- citas atvasinātas publiskās personas
- elektroenerģijas sistēmas operatori
- uzņēmumu energoauditori
- neatkarīgi eksperti ēku energoefektivitātes jomā
- valsts kapitālsabiedrības valsts īpašumu pārvaldes jomā
Līdz šim Energoefektivitātes likumā un tam pakārtotajos Ministru kabineta noteikumos ir jau noteikti pienākumi dažādām subjektu grupām iesniegt Atbildīgajai iestādei ziņojumus un atskaites par energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu ieviešanu un enerģijas ietaupījumiem. Noteikumu projekts paredz digitalizēt atskaišu un ziņojumu iesniegšanu. Kopējais subjektu skaits virs 1000.
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
4.2. Cita informācija
5.3. Cita informācija
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
6.4. Cita informācija
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
- Būvniecības valsts kontroles birojs