22-TA-376: Rīkojuma projekts (Dalība padomē, komisijā, darba grupā)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Par darba grupas izveidi visaptverošas valsts aizsardzības ieviešanas uzraudzībai un koordinācijai" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
Deklarācija par Ministru kabineta iecerēto darbību
Apraksts
Deklarācijas par Artura Krišjāņa Kariņa vadītā Ministru kabineta iecerēto darbību 202. punkts.
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Precizēt kārtību, kādā tiek veikts darbs pie visaptverošas valsts aizsardzības sistēmas ieviešanas, veidojot pārnozaru uzraudzības darba grupu, ņemot vērā visaptverošas valsts aizsardzības ieviešanas jautājumu starpresoru dabu.
Spēkā stāšanās termiņš
Vispārējā kārtība
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Saskaņā ar deklarācijas par Artura Krišjāņa Kariņa vadītā Ministru kabineta iecerēto darbību 202. punktā minēts, ka Artura Krišjāņa Kariņa vadītais Ministru kabinets ieviesīs visaptverošu valsts aizsardzības sistēmu un līdz 2022. gadam izstrādās un noteiks katras nozares ministrijas lomu valsts aizsardzības sistēmā, nodrošinot atbalstu Nacionālajiem bruņotajiem spēkiem valsts militārās aizsardzības īstenošanā, kā arī sabiedrības funkcionēšanai krīzes un kara laikā. Tāpat noteikts, ka Aizsardzības ministrija koordinēs sadarbību starp visām ministrijām, lai nodrošinātu darbu pie visaptverošas valsts aizsardzības sistēmas.
Ar 2019. gada 4. aprīļa Ministru kabineta rīkojumu Nr. 155 "Par darba grupu" (turpmāk - ar Rīkojumu Nr. 155 izveidotā darba grupa) ir izveidota ministru līmeņa darba grupa visaptverošas valsts aizsardzības sistēmas izstrādei un nepieciešamās rīcības noteikšanai.
Ar 2019. gada 4. aprīļa Ministru kabineta rīkojumu Nr. 155 "Par darba grupu" (turpmāk - ar Rīkojumu Nr. 155 izveidotā darba grupa) ir izveidota ministru līmeņa darba grupa visaptverošas valsts aizsardzības sistēmas izstrādei un nepieciešamās rīcības noteikšanai.
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Ar Rīkojumu Nr. 155 izveidotās darba grupas noteikto visaptverošas valsts aizsardzības ieviešanas rīcības virzienu izpilde līdz šim tika veikta valsts sekretāru formāta darba grupā, kas izveidota ar Ministru prezidenta biedra, aizsardzības ministra 2019. gada 8. marta pavēli Nr. 44-P "Par darba grupas izveidi visaptverošas valsts aizsardzības sistēmas izstrādei un nepieciešamās rīcības noteikšanai" (turpmāk - ar Pavēli Nr. 44-P izveidotā darba grupa). Vienlaikus visaptverošas valsts aizsardzības ieviešanas procesā ir konstatēts, ka ar Pavēli Nr. 44-P izveidotās darba grupas risināmo jautājumu un veicamo uzdevumu loks ir plašs un ir nepieciešams veidot formātu, kurā tiek sektorāli vērtēti dažādi visaptverošas valsts aizsardzības elementi atbilstoši Ziemeļatlantijas alianses noteiktajām vadlīnijām noturīguma veicināšanai, valsts civilās aizsardzības un militārās aizsardzības prioritātēm, kā arī cita veida krīzes situācijām, kuras eventuāli var būtiski ietekmēr vitālo (kritisko) pakalpojumu sniegšanu, sabiedrības, valsts un tautsaimniecības nepārtrauktību.
Risinājuma apraksts
Ar Ministru kabineta rīkojuma projektu tiek izveidota par konkrētiem visaptverošas valsts aizsardzības ieviešanas jautājumiem un uzdevumiem pārraugoša valsts sekretāru (vai to vietnieku) darba grupa, kuras uzdevums ir pārraudzīt tematisko apakšgrupu darbu, kā arī izvirzīt tām risināmos jautājumus un uzdevumus visaptverošas valsts aizsardzības ieviešanai. Darba grupas tematiskajās apakšgrupās tiek paredzēts noteikt atbildīgo nozaru ministriju, to pārraudzības vai padotības iestāžu, nozaru regulatoru, kritiskās infrastruktūras pārstāvju, vitālo pakalpojumu sniedzēju un nevalstisko organizāciju līdzdalību, lai nodrošinātu visaptverošu apakšgrupas jautājumu loka attīstību noturīguma un kontinuitātes veicināšanai un nodrošināšanai dažādu militāra un nemilitāra rakstura krīžu gadījumos.
Darba grupa un tās apakšgrupas darbosies Nacionālās drošības likuma 23.5 pantā noteikto uzdevumu un funkciju ietvaros. Nacionālās drošības likuma 23.5 pants nosaka, ka Nacionālie bruņotie spēki, valsts pārvaldes un pašvaldību institūcijas, kā arī fiziskās un juridiskās personas veic pasākumus valsts militārai un civilai aizsardzībai, lai kara, militāra iebrukuma vai okupācijas gadījumā īstenotu visaptverošu valsts aizsardzību. Lai nodrošinātu visaptverošas valsts aizsardzības īstenošanu kara, militāra iebrukuma vai okupācijas gadījumā, jau miera laikā ir nepieciešams veikt koordinētas un savstarpēji saskaņotas pārnozaru darbības, lai nostiprinātu visaptverošas valsts aizsardzības un tās elementu pamatprincipus valsts un pašvaldību institūciju, kā arī fizisko un juridisko personu kompetenču jomās, lai minētie elementi būtu darboties spējīgi arī valsts apdraudējuma situācijā. Papildus tam Saeimas 2020. gada 24. septembrī apstiprinātajā Valsts aizsardzības koncepcijā minēts, ka “Visaptverošajai aizsardzībai ir divi galvenie mērķi - sabiedrības noturība miera laikā un valsts aizsardzība kara laikā.”, līdz ar to darba grupa savas darbības ietvaros miera laikā veiks darbības valsts, sabiedrības, tautsaimniecības un ekonomikas noturībai un darbības nepārtrauktībai, kā arī nodrošinās veicamo pasākumu izpildi valsts aizsardzības kara laikā stiprināšanai visaptverošas valsts aizsardzības tvērumā.
Darba grupa un tās apakšgrupas darbosies Nacionālās drošības likuma 23.5 pantā noteikto uzdevumu un funkciju ietvaros. Nacionālās drošības likuma 23.5 pants nosaka, ka Nacionālie bruņotie spēki, valsts pārvaldes un pašvaldību institūcijas, kā arī fiziskās un juridiskās personas veic pasākumus valsts militārai un civilai aizsardzībai, lai kara, militāra iebrukuma vai okupācijas gadījumā īstenotu visaptverošu valsts aizsardzību. Lai nodrošinātu visaptverošas valsts aizsardzības īstenošanu kara, militāra iebrukuma vai okupācijas gadījumā, jau miera laikā ir nepieciešams veikt koordinētas un savstarpēji saskaņotas pārnozaru darbības, lai nostiprinātu visaptverošas valsts aizsardzības un tās elementu pamatprincipus valsts un pašvaldību institūciju, kā arī fizisko un juridisko personu kompetenču jomās, lai minētie elementi būtu darboties spējīgi arī valsts apdraudējuma situācijā. Papildus tam Saeimas 2020. gada 24. septembrī apstiprinātajā Valsts aizsardzības koncepcijā minēts, ka “Visaptverošajai aizsardzībai ir divi galvenie mērķi - sabiedrības noturība miera laikā un valsts aizsardzība kara laikā.”, līdz ar to darba grupa savas darbības ietvaros miera laikā veiks darbības valsts, sabiedrības, tautsaimniecības un ekonomikas noturībai un darbības nepārtrauktībai, kā arī nodrošinās veicamo pasākumu izpildi valsts aizsardzības kara laikā stiprināšanai visaptverošas valsts aizsardzības tvērumā.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Nē
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Nē
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Fiziskās personas
Nē
Juridiskās personas
- visi uzņēmumi
- nevalstiskās organizācijas
Ietekmes apraksts
Nevalstiskās organizācijas un uzņēmumi Darba grupas darbībā tiks iesaistīti uz brīvprātības pamata, ņemot vērā to kompetences un vēlmi iesaistīties visaptverošas valsts aizsardzības sistēmas izveidē. Nevalstisko organizāciju un uzņēmumu iesaiste Darba grupas darbā tiek saskatīta kā ekspertu līmeņa padomdevējiem, sniedzot savus priekšlikumus un redzējumu par nozares attīstību visaptverošas valsts aizsardzības ietvarā, kā arī atbalstītu atbildīgās nozares ministrijas, tām veidojot visaptverošas valsts aizsardzības sistēmas ietvaru gan kopumā, gan nozares griezumā.
Nozare
Visas nozares
Nozaru ietekmes apraksts
-
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
Cita informācija
-
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
4.2. Cita informācija
-
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Jā
Skaidrojums
Projektam ir noteikts ierobežotas pieejamības statuss
6.4. Cita informācija
-
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
Institūcijas
- Aizsardzības ministrija
- Ārlietu ministrija
- Ekonomikas ministrija
- Finanšu ministrija
- Iekšlietu ministrija
- Izglītības un zinātnes ministrija
- Kultūras ministrija
- Labklājības ministrija
- Satiksmes ministrija
- Tieslietu ministrija
- Veselības ministrija
- Viedās administrācijas un reģionālās attīstības ministrija
- Zemkopības ministrija
- Valsts kanceleja
- Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija
- Valsts dzelzceļa administrācija
- Latvijas Banka
- Finanšu un kapitāla tirgus komisija
- Militārās izlūkošanas un drošības dienests
- Valsts drošības dienests
- Satversmes aizsardzības birojs
- Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienests
- Valsts policija
- Valsts robežsardze
- Neatliekamās medicīniskās palīdzības dienests
- Ieslodzījuma vietu pārvalde
- Valsts enerģētiskās krīzes centrs, Informācijas tehnoloģiju drošības incidentu novēršanas institūcija CERT.LV, Aizsardzības ministrijas valsts sekretārs, Aizsardzības ministrijas politikas direktors – valsts sekretāra vietnieks, Ministru prezidenta nacionālās drošības padomnieks, Aizsardzības ministrijas parlamentārais sekretārs, Ārlietu ministrijas valsts sekretārs, Ekonomikas ministrijas valsts sekretārs, Finanšu ministrijas valsts sekretārs, Iekšlietu ministrijas valsts sekretārs, Izglītības un zinātnes ministrijas valsts sekretārs, Kultūras ministrijas valsts sekretārs, Labklājības ministrijas valsts sekretārs, Satiksmes ministrijas valsts sekretārs, Tieslietu ministrijas valsts sekretārs, Veselības ministrijas valsts sekretārs, Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas valsts sekretārs, Zemkopības ministrijas valsts sekretārs, Valsts kancelejas direktors, Militārās izlūkošanas un drošības dienesta priekšnieks, Satversmes aizsardzības biroja direktors, Valsts drošības dienesta priekšnieks, Valsts policijas priekšnieks, Valsts robežsardzes priekšnieks, Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienesta priekšnieks, Ieslodzījuma vietu pārvaldes priekšnieks, Neatliekamās medicīniskās palīdzības dienesta direktors.
7.2. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.3. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.4. Projekta izpildes ietekme uz pārvaldes funkcijām un institucionālo struktūru
Ietekme
Jā/Nē
Skaidrojums
1. Tiks veidota jauna institūcija
Nē
-
2. Tiks likvidēta institūcija
Nē
-
3. Tiks veikta esošās institūcijas reorganizācija
Nē
-
4. Institūcijas funkcijas un uzdevumi tiks mainīti (paplašināti vai sašaurināti)
Nē
-
5. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu efektivizācija
Nē
-
6. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu digitalizācija
Nē
-
7. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu optimizācija
Nē
-
8. Cita informācija
Jā
Aizsardzības ministrija nodrošinās Darba grupas sekretariāta funkcijas
7.5. Cita informācija
-
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
8.2. Cita informācija
-
Pielikumi