23-TA-320: Likumprojekts (Grozījumi)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Grozījumi Enerģētikas likumā" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
Tiesību akts / Ministru Prezidenta rezolūcija
Apraksts
2022.gada 1.decembrī Saeima ir pieņemusi likumu "Grozījumi Ministru kabineta iekārtas likumā" (turpmāk - grozījumi MK iekārtas likumā), papildinot Ministru kabineta sastāvu ar klimata un enerģētikas ministru, kā arī papildinot Ministru kabineta iekārtas likuma pārejas noteikumus ar jaunu 14. punktu, kas nosaka pienākumu Ministru kabinetam līdz 2023. gada 30. jūnijam izstrādāt un iesniegt Saeimai likumprojektus par nepieciešamajiem grozījumiem citos likumos, lai tos saskaņotu ar 2022. gada 1. decembrī pieņemtajiem grozījumiem MK iekārtas likumā.
Saskaņā ar Ministru kabineta 2022. gada 23. decembra rīkojumu Nr. 968 "Par Ekonomikas ministrijas un Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas reorganizāciju un Klimata un enerģētikas ministrijas izveidošanu" (turpmāk - MK rīkojums Nr. 968) un Ministru kabineta 2022. gada 20. decembra noteikumiem Nr. 817 "Klimata un enerģētikas ministrijas nolikums" (turpmāk - MK noteikumi Nr. 817) ar enerģētikas politiku saistītās funkcijas ir nodotas Klimata un enerģētikas ministrijai. Ņemot vērā minēto, Klimata un enerģētikas ministrija ir identificējusi nepieciešamību veikt grozījumus Enerģētikas likumā (turpmāk - Likums) Ekonomikas ministrijas funkcijas un uzdevumus, kas saistīti ar enerģētikas politikas jomu, izņemot ar naftas produktu rezervju izveides nepārtrauktības nodrošināšanu saistītos jautājumus un ar atbalsta programmas energokopienām izstrādi saistītos jautājumus, deleģējot Klimata un enerģētikas ministrijai.
Saskaņā ar Ministru kabineta 2022. gada 23. decembra rīkojumu Nr. 968 "Par Ekonomikas ministrijas un Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas reorganizāciju un Klimata un enerģētikas ministrijas izveidošanu" (turpmāk - MK rīkojums Nr. 968) un Ministru kabineta 2022. gada 20. decembra noteikumiem Nr. 817 "Klimata un enerģētikas ministrijas nolikums" (turpmāk - MK noteikumi Nr. 817) ar enerģētikas politiku saistītās funkcijas ir nodotas Klimata un enerģētikas ministrijai. Ņemot vērā minēto, Klimata un enerģētikas ministrija ir identificējusi nepieciešamību veikt grozījumus Enerģētikas likumā (turpmāk - Likums) Ekonomikas ministrijas funkcijas un uzdevumus, kas saistīti ar enerģētikas politikas jomu, izņemot ar naftas produktu rezervju izveides nepārtrauktības nodrošināšanu saistītos jautājumus un ar atbalsta programmas energokopienām izstrādi saistītos jautājumus, deleģējot Klimata un enerģētikas ministrijai.
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Likumporjekta "Grozījumi Enerģētikas likumā" (turpmāk - Likumprojekts) mērķis ir veikt grozījumus Likumā, Ekonomikas ministrijai noteikās funkcijas un uzdevumus, kas saistīti ar enerģētikas politikas jomu, izņemot ar naftas produktu rezervju izveides nepārtrauktības nodrošināšanu saistītos jautājumus un ar atbalsta programmas energokopienām izstrādi saistītos jautājumus, deleģējot Klimata un enerģētikas ministrijai.
Spēkā stāšanās termiņš
Vispārējā kārtība
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Saskaņā ar grozījumiem MK iekārtas likumā, Ministru kabinetam līdz 2023. gada 30. jūnijam ir dots uzdevums izstrādāt un iesniegt Saeimai likumprojektus par nepieciešamajiem grozījumiem citos likumos, lai tos saskaņotu ar 2022. gada 1. decembrī pieņemtajiem grozījumiem MK iekārtas likumā. Un līdz ar MK rīkojuma Nr. 968 un MK noteikumu Nr. 817 stāšanos spēkā ar enerģētikas politiku saistītās funkcijas ir nodotas Klimata un enerģētikas ministrijai, tāpēc Likumā ietvertās Ekonomikas ministrijas funkcijas un uzdevumus, kas saistīti ar enerģētikas politikas jomu, izņemot ar naftas produktu rezervju izveides nepārtrauktības nodrošināšanu saistītos jautājumus un ar atbalsta programmas energokopienām izstrādi saistītos jautājumus, nepieciešams deleģēt Klimata un enerģētikas ministrijai.
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Nepieciešams veikt grozījumus Likumā, lai Ekonomikas ministrijai noteiktās funkcijas un uzdevumus, kas saistīti ar enerģētikas politikas jomu, izņemot ar naftas produktu rezervju izveides nepārtrauktības nodrošināšanu saistītos jautājumus un ar atbalsta programmas energokopienām izstrādi saistītos jautājumus, nodotu Klimata un enerģētikas ministrijai.
Risinājuma apraksts
Nepieciešams veikt grozījumus Likumā, lai Ekonomikas ministrijai noteiktās funkcijas un uzdevumus, kas saistīti ar enerģētikas politikas jomu, izņemot ar naftas produktu rezervju izveides nepārtrauktības nodrošināšanu saistītos jautājumus un ar atbalsta programmas energokopienām izstrādi saistītos jautājumus, nodotu Klimata un enerģētikas ministrijai.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Nē
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Nē
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
Cita informācija
-
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
4.2. Cita informācija
-
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Jā
Skaidrojums
Tiesību akta projekts nemaina sabiedrības tiesības un pienākumus, nerada jaunas saistības un izmaksas, tāpēc sabiedrības līdzdalība nav jānodrošina.
6.4. Cita informācija
-
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.5. Cita informācija
-
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.2. Cita informācija
-
Pielikumi