Projekta ID/ Uzdevuma numurs
Tiesību akta/ diskusiju dokumenta nosaukums
Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021.–2027. gadam 4.3.4. specifiskā atbalsta mērķa "Sekmēt aktīvu iekļaušanu, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas, nediskriminēšanu un aktīvu līdzdalību, kā arī uzlabotu nodarbināmību, jo īpaši attiecībā uz nelabvēlīgā situācijā esošām grupām" 4.3.4.1. pasākuma "Vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas veicināšana" īstenošanas noteikumi
Līdzdalības veids
Publiskā apspriešana
Dokumenti
-
Sākotnēji identificētās problēmas apraksts
Situācija diskriminācijas jomā ir cieši saistīta ar plašākiem procesiem un pārmaiņām sabiedrībā, kuru ietekmē parādās jaunas diskriminācijas riskam pakļautās grupas, jaunas atšķirīgas attieksmes, izpausmes formas un jaunas jomas, kurās cilvēki var tikt diskriminēti pēc dažādām pazīmēm. Diskriminācija ir nepamatota atšķirīga attieksme kāda aizliegta pamata dēļ: dzimums, rase, ādas krāsa, vecums, invaliditāte, reliģiskā vai politiskā pārliecība, nacionālā vai sociālā izcelsme, mantiskais vai ģimenes stāvoklis, seksuālā orientācija vai citi apstākļi. Diskriminācija izpaužas kā noteiktu personu vai kādas personas grupas pārstāvju nonākšana nelabvēlīgā situācijā, pamatojoties uz dažādām personiskām iezīmēm – sensitīvām pazīmēm (piemēram, dzimums, vecums, invaliditāte, etniskā izcelsme u.c.), kas nav pamatotas un objektīvi attaisnojamas. Līguma par Eiropas Savienības darbību 10. pantā ir noteikti aizliegtie diskriminācijas veidi, aptverot diskriminācijas aizliegumu dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. Vienlīdzība, iekļaušana, nediskriminācija un pamattiesību ievērošana ir noteikts kā horizontāls princips visās ES fondu atbalsta jomās un tā mērķis ir veicināt dzimumu līdztiesību, dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu, kā arī jāveic darbības, lai novērstu jebkādu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ.
Viena no būtiskākajām problēmām pretdiskriminācijas un tolerances pret diskrimināciju eksistencē ir salīdzinoši vājā sabiedrības izpratne par personas tiesībām un to realizēšanu, kā arī zināšanu un informētības trūkums par iespējamo rīcību diskriminācijas novēršanai. Iedzīvotāji nevēršas pēc palīdzības, vai arī nav pietiekoši informēti par savām tiesībām un neapzinās, ka viņu tiesības ir vai nav pārkāptas. Gandrīz katrs otrais Latvijas iedzīvotājs nezina, kur vērsties, ja pats/pati saskartos vai pamanītu diskriminējošo attieksmi pret kādu citu. Saskaņā ar 2019. gada Eirobarometra datiem, no aptaujātajiem respondentiem, ja saskartos ar diskrimināciju un būtu kļuvuši par diskriminējošas rīcības upuriem, 20% ziņotu policijai, 17% tiesībsargam, 6% tiesām, vairākums 29% vērstos pie drauga vai ģimenes locekļa.
2019. gada Eiropas Komisijas (turpmāk – EK) Eirobarometra ziņojuma dati liecina, ka Eiropas Savienībā aptaujāto respondentu vidū kā ļoti izplatīts diskriminācijas pamats ir minēta piederība romu tautībai (61%), kam seko 59% etniskā piederība un ādas krāsa, 53% seksuālā orientācija, 47% reliģija un ticība, 44% invaliditāte, 40% vecuma un 35% diskriminācija dzimuma dēļ. Savukārt par sabiedrībā pastāvošo nevienlīdzību un diskrimināciju Latvijā dati liecina, ka ļoti izplatīta ir diskriminācija vecuma (55 gadi un vairāk) (40%) dēļ, invaliditātes (37%), etniskās piederības (25%) un dzimuma (20%) dēļ.
Sabiedrības neiecietība un diskriminācija rada nelabvēlīgas sekas noteiktām personu grupām iekļauties un pilnvērtīgi funkcionēt sabiedrībā.
Latvijā diskriminācijas aizlieguma principi ir integrēti dažādu nozaru regulējošajos tiesību aktos, nevis iekļauti vienotā diskriminācijas novēršanas likumā. Līdz ar to diskriminācijas novēršana un vienlīdzīgu iespēju principu izpratne ir būtiska jebkurā nozarē strādājošajiem speciālistiem, kas izstrādā un īsteno nozares politiku. Lai arī novērots, ka dažādu nozaru politikas plānošanas dokumentu izstrādē, īstenošanā un izvērtējumos tiek pievērsta uzmanība vienlīdzīgu iespēju un tiesību principu nodrošināšanai, tomēr bieži vien tas ir nepietiekami un vispārīgi, lai mērķēti un efektīvi risinātu konkrētu mērķa grupu sociālās, ekonomiskās u.c. nevienlīdzības vai specifiskas vajadzības. Mērķtiecīgas un efektīvas politikas īstenošanu ietekmē arī atšķirīga valsts pārvaldē nodarbināto izpratne par vienlīdzīgu tiesību un iespēju principu integrēšanu dažādu nozaru politikas veidošanā, īstenošanā un novērtēšanā. Pašlaik dažādu nozaru valsts pārvaldē strādājošajiem ekspertiem netiek nodrošināta iespēja padziļināti pilnveidot savas zināšanas un prasmes vienlīdzīgu tiesību un iespēju principu integrēšanā, ko ietekmē regulāru apmācību un metodiskā un konsultatīvā atbalsta trūkums.
Nediskriminācijas un dažādības veicinošas aktivitātes Latvijas uzņēmumos netiek pilnvērtīgi ieviestas. Latvijas uzņēmumu vadība pārsvarā ir gatava iespēju robežās pielāgot darba vidi dažādu darbinieku vajadzībām, tomēr faktiski dažādības vadības pasākumi saskaņā ar darbinieku vajadzībām ievērojami biežāk tiek ieviesti lielajos uzņēmumos (64%), salīdzinājumā ar mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (23%). Tātad, dažādības vadība reti tiek iekļauta uzņēmuma politikas dokumentos un nepietiekoši ieviesta arī praksē, lai gan darbinieku dažādība jau šobrīd ir realitāte Latvijas uzņēmumos. Tātad liela daļa uzņēmumu vēl nav apzinājušies, ka darbinieku daudzveidība ir resurss, kas jāprot kompetenti pārvaldīt, lai no tā gūtu ieguvumus gan uzņēmums, gan paši darbinieki. Darba devēji atzīst, ka tieši izpratnes trūkums un maldīgi priekšstati kavē darīt vairāk un veidot patiesi iekļaujošu darba vidi.
Lai varētu veiksmīgi darboties pretdiskriminācijas un dažādības veicināšanas jomā, darba devēji atzīst, ka viņiem ir nepieciešams regulārs atbalsts profesionālo kompetenču attīstībā un darbinieku izglītošanā par diskriminācijas jautājumiem. Tas īpaši aktualizējas situācijās, kad pārmaiņu rezultātā sabiedrībā parādās jaunas diskriminācijas riskam pakļautās grupas, jaunas atšķirīgas attieksmes un diskriminācijas izpausmes formas.
Lai stiprinātu darba devēju un darbinieku izpratni un kompetenci par dažādības vadības jautājumiem, kā arī, lai attīstītu prasmi izturēties bez aizspriedumiem pret citādo, laikā no 2017. gada līdz 2023. gadam darbības programmas "Izaugsme un nodarbinātība" 9.1.4. specifiskā atbalsta mērķa "Palielināt diskriminācijas riskiem pakļauto personu integrāciju sabiedrībā un darba tirgū" 9.1.4.4. pasākuma "Dažādību veicināšana (diskriminācijas novēršana)" ietvaros tiek īstenots projekts "Dažādības veicināšana", kura ietvaros tiek īstenotas apmācības. Kopumā projekta laikā jau vairāk kā 750 dažādu līmeņu speciālisti ir guvuši zināšanas un izpratni par to, kāpēc iecietība un dažādības vadība ir svarīga darba devējiem, kādi ir ieguvumi darba devējiem. Lai nodrošinātu, ka darba devēju izpratne par nediskriminācijas principu ievērošanu un iekļaujošas darba vides veidošanu tiek pilnveidota, būtiska ir regulāra izglītošana un informēšana par šiem jautājumiem.
Viena no būtiskākajām problēmām pretdiskriminācijas un tolerances pret diskrimināciju eksistencē ir salīdzinoši vājā sabiedrības izpratne par personas tiesībām un to realizēšanu, kā arī zināšanu un informētības trūkums par iespējamo rīcību diskriminācijas novēršanai. Iedzīvotāji nevēršas pēc palīdzības, vai arī nav pietiekoši informēti par savām tiesībām un neapzinās, ka viņu tiesības ir vai nav pārkāptas. Gandrīz katrs otrais Latvijas iedzīvotājs nezina, kur vērsties, ja pats/pati saskartos vai pamanītu diskriminējošo attieksmi pret kādu citu. Saskaņā ar 2019. gada Eirobarometra datiem, no aptaujātajiem respondentiem, ja saskartos ar diskrimināciju un būtu kļuvuši par diskriminējošas rīcības upuriem, 20% ziņotu policijai, 17% tiesībsargam, 6% tiesām, vairākums 29% vērstos pie drauga vai ģimenes locekļa.
2019. gada Eiropas Komisijas (turpmāk – EK) Eirobarometra ziņojuma dati liecina, ka Eiropas Savienībā aptaujāto respondentu vidū kā ļoti izplatīts diskriminācijas pamats ir minēta piederība romu tautībai (61%), kam seko 59% etniskā piederība un ādas krāsa, 53% seksuālā orientācija, 47% reliģija un ticība, 44% invaliditāte, 40% vecuma un 35% diskriminācija dzimuma dēļ. Savukārt par sabiedrībā pastāvošo nevienlīdzību un diskrimināciju Latvijā dati liecina, ka ļoti izplatīta ir diskriminācija vecuma (55 gadi un vairāk) (40%) dēļ, invaliditātes (37%), etniskās piederības (25%) un dzimuma (20%) dēļ.
Sabiedrības neiecietība un diskriminācija rada nelabvēlīgas sekas noteiktām personu grupām iekļauties un pilnvērtīgi funkcionēt sabiedrībā.
Latvijā diskriminācijas aizlieguma principi ir integrēti dažādu nozaru regulējošajos tiesību aktos, nevis iekļauti vienotā diskriminācijas novēršanas likumā. Līdz ar to diskriminācijas novēršana un vienlīdzīgu iespēju principu izpratne ir būtiska jebkurā nozarē strādājošajiem speciālistiem, kas izstrādā un īsteno nozares politiku. Lai arī novērots, ka dažādu nozaru politikas plānošanas dokumentu izstrādē, īstenošanā un izvērtējumos tiek pievērsta uzmanība vienlīdzīgu iespēju un tiesību principu nodrošināšanai, tomēr bieži vien tas ir nepietiekami un vispārīgi, lai mērķēti un efektīvi risinātu konkrētu mērķa grupu sociālās, ekonomiskās u.c. nevienlīdzības vai specifiskas vajadzības. Mērķtiecīgas un efektīvas politikas īstenošanu ietekmē arī atšķirīga valsts pārvaldē nodarbināto izpratne par vienlīdzīgu tiesību un iespēju principu integrēšanu dažādu nozaru politikas veidošanā, īstenošanā un novērtēšanā. Pašlaik dažādu nozaru valsts pārvaldē strādājošajiem ekspertiem netiek nodrošināta iespēja padziļināti pilnveidot savas zināšanas un prasmes vienlīdzīgu tiesību un iespēju principu integrēšanā, ko ietekmē regulāru apmācību un metodiskā un konsultatīvā atbalsta trūkums.
Nediskriminācijas un dažādības veicinošas aktivitātes Latvijas uzņēmumos netiek pilnvērtīgi ieviestas. Latvijas uzņēmumu vadība pārsvarā ir gatava iespēju robežās pielāgot darba vidi dažādu darbinieku vajadzībām, tomēr faktiski dažādības vadības pasākumi saskaņā ar darbinieku vajadzībām ievērojami biežāk tiek ieviesti lielajos uzņēmumos (64%), salīdzinājumā ar mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (23%). Tātad, dažādības vadība reti tiek iekļauta uzņēmuma politikas dokumentos un nepietiekoši ieviesta arī praksē, lai gan darbinieku dažādība jau šobrīd ir realitāte Latvijas uzņēmumos. Tātad liela daļa uzņēmumu vēl nav apzinājušies, ka darbinieku daudzveidība ir resurss, kas jāprot kompetenti pārvaldīt, lai no tā gūtu ieguvumus gan uzņēmums, gan paši darbinieki. Darba devēji atzīst, ka tieši izpratnes trūkums un maldīgi priekšstati kavē darīt vairāk un veidot patiesi iekļaujošu darba vidi.
Lai varētu veiksmīgi darboties pretdiskriminācijas un dažādības veicināšanas jomā, darba devēji atzīst, ka viņiem ir nepieciešams regulārs atbalsts profesionālo kompetenču attīstībā un darbinieku izglītošanā par diskriminācijas jautājumiem. Tas īpaši aktualizējas situācijās, kad pārmaiņu rezultātā sabiedrībā parādās jaunas diskriminācijas riskam pakļautās grupas, jaunas atšķirīgas attieksmes un diskriminācijas izpausmes formas.
Lai stiprinātu darba devēju un darbinieku izpratni un kompetenci par dažādības vadības jautājumiem, kā arī, lai attīstītu prasmi izturēties bez aizspriedumiem pret citādo, laikā no 2017. gada līdz 2023. gadam darbības programmas "Izaugsme un nodarbinātība" 9.1.4. specifiskā atbalsta mērķa "Palielināt diskriminācijas riskiem pakļauto personu integrāciju sabiedrībā un darba tirgū" 9.1.4.4. pasākuma "Dažādību veicināšana (diskriminācijas novēršana)" ietvaros tiek īstenots projekts "Dažādības veicināšana", kura ietvaros tiek īstenotas apmācības. Kopumā projekta laikā jau vairāk kā 750 dažādu līmeņu speciālisti ir guvuši zināšanas un izpratni par to, kāpēc iecietība un dažādības vadība ir svarīga darba devējiem, kādi ir ieguvumi darba devējiem. Lai nodrošinātu, ka darba devēju izpratne par nediskriminācijas principu ievērošanu un iekļaujošas darba vides veidošanu tiek pilnveidota, būtiska ir regulāra izglītošana un informēšana par šiem jautājumiem.
Mērķa apraksts
TA projekta mērķis ir noteikt normatīvo regulējumu Eiropas Savienības kohēzijas politikas programmas 2021. -2027. gadam 4.3.4. specifiskā atbalsta mērķa “Sekmēt aktīvu iekļaušanu, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību, kā arī uzlabotu nodarbinātību” 4.3.4.1. pasākumam “Vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas veicināšana” (turpmāk – pasākums).
Pasākuma mērķis ir veicināt vienlīdzīgas iespējas un nediskrimināciju, īstenojot informatīvus, izglītojošus un metodiskā atbalsta pasākumus politikas plānotājiem un īstenotājiem un darba devējiem. Tādējādi tiks paaugstināta profesionālā veiktspēja valsts un pašvaldību iestāžu, kā arī biedrību, nodibināju un uzņēmumu darbiniekiem, kas savukārt mazinās šķēršļus pilnvērtīgai nodarbinātības un sociālekonomiskajai iekļaušanai personām, kas pakļautas sociālās atstumtības un diskriminācijas riskam, vienlaikus nodrošinot sabiedrības izpratnes paaugstināšanu par diskriminācijas novēršanu un savu tiesību īstenošanu.
Pasākumā paredzēts īstenot šādas darbības:
1.Politikas veidošanā un īstenošanā iesaistīto valsts un pašvaldības iestāžu un to darbinieku profesionālās veiktspējas paaugstināšana par vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas principu integrēšanu politikas plānošanas, īstenošanas un novērtēšanas procesos.Šīs atbalstāmās darbības ietvaros tiks izstrādāta un īstenota mācību programma, kas ietvers vismaz 6 moduļus, aptverot visus diskriminācijas aizlieguma pamatus - dzimums, vecums, invaliditātes, etniskā piederība, reliģiskā pārliecība un dzimumorientācija. Paredzēts, ka mācību programma tiks izstrādāta tā, lai tā atbilstu konkrētās nozares vai institūcijas darbības specifikai, tādējādi veicinot izpratni par nozares izaicinājumiem nediskriminācijas jomā, akcentējot ieguvumus, ko nediskriminācijas principu ievērošana sniedz vai varētu sniegt katras nozares turpmākai attīstībai, kas atbilstu sabiedrības vajadzībām un situācijai kopumā. Mācībās kopumā plānots iesaistīt indikatīvi 211 politikas veidošanā un īstenošanā iesaistītās valsts un pašvaldību institūcijas un 1200 to darbiniekus. Mācību programmas īstenošanā kā sadarbības partneris tiks piesaistīta Valsts administrācijas skola (turpmāk – VAS), kas ir lielākais mācību centrs valsts pārvaldē nodarbinātajiem, kuras uzdevums ir attīstīt un nodrošināt kvalitatīvu mācību un konsultāciju piedāvājumu, kas vērsts uz valsts pārvaldē nodarbināto aktuālajām un nākotnes vajadzībām, lai palīdzētu sniegt kvalitatīvus valsts pārvaldes pakalpojumus Latvijas sabiedrībai. Tāpat šīs darbības ietvaros tiks izstrādāta digitāla rokasgrāmata nozaru politikas veidotājiem, ja nepieciešams, tā tiks aktualizēta. Rokasgrāmata būs kā metodiskais materiāls un atbalsts nozaru politikas veidotājiem un īstenotājiem, tā ietvers informāciju, tostarp par aspektiem, kas būtu jāņem vērā, izstrādājot normatīvos aktus, ievērojot vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas principus. Papildus tiks īstenoti arī informatīvie un izglītojošie pasākumi, tai skaitā konferences, semināri, tematiskās diskusijas, darba grupas, domnīcas par vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas jautājumiem;
2. Darba devēju un to darbinieku profesionālās veiktspējas paaugstināšana par iekļaujošas darba vides un diskriminācijas novēršanas jautājumiem.
Šīs atbalstāmās darbības ietvaros tiks nodrošinātas mācības darba devējiem un to darbiniekiem. Tāpat tiks izstrādāts metodiskais materiāls par iekļaujošas darba vides izveides un diskriminācijas novēršanas jautājumiem, ar iespēju to regulāri aktualizēt. Metodisko materiālu un mācību programmas izstrādē un īstenošanā, pakalpojuma sniedzējs sadarbosies ar darba devējus un darba ņēmējus pārstāvošajām organizācijām, lai veicinātu darba devēju un darba ņēmēju interesi un motivāciju īstenot atbalsta pasākumos iekļaujošas darba vides veicināšanai un sekmētu izpratni par dažādības vadību, iekļaujošas un dažādību veicinošas darba vides veidošanu. Tiks īstenoti arī informatīvie un izglītojošie pasākumi par iekļaujošas darba vides un diskriminācijas novēršanas jautājumiem. Šajās mācībās kopumā plānots iesaistīt indikatīvi 500 biedrības, nodibinājumus un uzņēmumus un 1500 to darbiniekus;
3. Izvērtējuma par darba samaksas atšķirībām starp sievietēm un vīriešiem uzņēmumos un organizācijās veikšana un pasākumu darba samaksas atšķirību mazināšanai īstenošana.
Lai veicinātu darba samaksas atšķirību mazināšanos, šīs atbalstāmās darbības ietvaros paredzēts veikt izvērtējumu par esošo darba samaksas praksi uzņēmumos un organizācijas, kā arī ārvalstu praksi un pieredzi. Balstoties uz veikto izvērtējumu, tiks izstrādāts saturs rīcības modelim darba samaksas atšķirību starp sievietēm un vīriešiem mazināšanai. Lai novērtētu piedāvātā satura efektivitāti un pārbaudītu tā izmantošanas iespējas un novērtētu ieguvumus, tiks veikts izmēģinājumprojekts, kurā tiks iesaistītas vismaz 2 politikas veidošanā un īstenošanā iesaistītas valsts un pašvaldības institūcijas un 2 biedrības, nodibinājumi un uzņēmumi un to darbinieki. Tāpat šīs atbalstāmās darbības ietvaros tiks īstenoti informatīvie un izglītojošie pasākumi darba devējiem par darba samaksas atšķirību starp sievietēm un vīriešiem uzņēmumos un organizācijās mazināšanu.
Pasākuma ieviešanas laikā plānoti informācijas un publicitātes pasākumi par projekta īstenošanas gaitu.
Pasākuma īstenošanai plānotais kopējais finansējums ir 2 000 000 euro, tai skaitā Eiropas Sociālā fonda finansējums – 1 700 000 euro un valsts budžeta līdzfinansējums – 300 000 euro.
Pasākumu plānots īstenot ierobežotas projektu iesniegumu atlases veidā.
Pasākuma īstenošanu nodrošinās Labklājības ministrija - valsts pārvaldes iestāde, kas organizē un koordinē darba, sociālās aizsardzības, bērnu un ģimenes tiesību, kā arī personu ar invaliditāti vienlīdzīgu iespēju un dzimumu līdztiesības politikas īstenošanu
Pasākumā sasniedzami šādi uzraudzības rādītāji:
1. Līdz 2024. gada 31. decembrim:
1.1. iznākuma rādītājs - nacionāla, reģionāla vai vietēja mēroga valsts administrācijas vai sabiedrisko pakalpojumu iestāžu un pakalpojumu skaits, kas saņēmušas atbalstu – 35;
1.2. specifiskais iznākuma rādītājs - biedrības un nodibinājumi, mikrouzņēmumi, mazie vai vidējie uzņēmumi, kas saņēmuši atbalstu – 83;
1.3. specifiskais rezultāta rādītājs - personas, kuras pilnveidojušas savu profesionālo kompetenci vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas jomā – 440.
2. līdz 2028. gada 31. decembrim:
2.1. iznākuma rādītājs - nacionāla, reģionāla vai vietēja mēroga valsts administrācijas vai sabiedrisko pakalpojumu iestāžu un pakalpojumu skaits, kas saņēmušas atbalstu – 211;
2.2. specifiskais iznākuma rādītājs - biedrības un nodibinājumi, mikrouzņēmumi, mazie vai vidējie uzņēmumi, kas saņēmuši atbalstu – 500;
2.3. specifiskais rezultāta rādītājs - personas, kuras pilnveidojušas savu profesionālo kompetenci vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas jomā – 2700.
Pasākuma mērķis ir veicināt vienlīdzīgas iespējas un nediskrimināciju, īstenojot informatīvus, izglītojošus un metodiskā atbalsta pasākumus politikas plānotājiem un īstenotājiem un darba devējiem. Tādējādi tiks paaugstināta profesionālā veiktspēja valsts un pašvaldību iestāžu, kā arī biedrību, nodibināju un uzņēmumu darbiniekiem, kas savukārt mazinās šķēršļus pilnvērtīgai nodarbinātības un sociālekonomiskajai iekļaušanai personām, kas pakļautas sociālās atstumtības un diskriminācijas riskam, vienlaikus nodrošinot sabiedrības izpratnes paaugstināšanu par diskriminācijas novēršanu un savu tiesību īstenošanu.
Pasākumā paredzēts īstenot šādas darbības:
1.Politikas veidošanā un īstenošanā iesaistīto valsts un pašvaldības iestāžu un to darbinieku profesionālās veiktspējas paaugstināšana par vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas principu integrēšanu politikas plānošanas, īstenošanas un novērtēšanas procesos.Šīs atbalstāmās darbības ietvaros tiks izstrādāta un īstenota mācību programma, kas ietvers vismaz 6 moduļus, aptverot visus diskriminācijas aizlieguma pamatus - dzimums, vecums, invaliditātes, etniskā piederība, reliģiskā pārliecība un dzimumorientācija. Paredzēts, ka mācību programma tiks izstrādāta tā, lai tā atbilstu konkrētās nozares vai institūcijas darbības specifikai, tādējādi veicinot izpratni par nozares izaicinājumiem nediskriminācijas jomā, akcentējot ieguvumus, ko nediskriminācijas principu ievērošana sniedz vai varētu sniegt katras nozares turpmākai attīstībai, kas atbilstu sabiedrības vajadzībām un situācijai kopumā. Mācībās kopumā plānots iesaistīt indikatīvi 211 politikas veidošanā un īstenošanā iesaistītās valsts un pašvaldību institūcijas un 1200 to darbiniekus. Mācību programmas īstenošanā kā sadarbības partneris tiks piesaistīta Valsts administrācijas skola (turpmāk – VAS), kas ir lielākais mācību centrs valsts pārvaldē nodarbinātajiem, kuras uzdevums ir attīstīt un nodrošināt kvalitatīvu mācību un konsultāciju piedāvājumu, kas vērsts uz valsts pārvaldē nodarbināto aktuālajām un nākotnes vajadzībām, lai palīdzētu sniegt kvalitatīvus valsts pārvaldes pakalpojumus Latvijas sabiedrībai. Tāpat šīs darbības ietvaros tiks izstrādāta digitāla rokasgrāmata nozaru politikas veidotājiem, ja nepieciešams, tā tiks aktualizēta. Rokasgrāmata būs kā metodiskais materiāls un atbalsts nozaru politikas veidotājiem un īstenotājiem, tā ietvers informāciju, tostarp par aspektiem, kas būtu jāņem vērā, izstrādājot normatīvos aktus, ievērojot vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas principus. Papildus tiks īstenoti arī informatīvie un izglītojošie pasākumi, tai skaitā konferences, semināri, tematiskās diskusijas, darba grupas, domnīcas par vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas jautājumiem;
2. Darba devēju un to darbinieku profesionālās veiktspējas paaugstināšana par iekļaujošas darba vides un diskriminācijas novēršanas jautājumiem.
Šīs atbalstāmās darbības ietvaros tiks nodrošinātas mācības darba devējiem un to darbiniekiem. Tāpat tiks izstrādāts metodiskais materiāls par iekļaujošas darba vides izveides un diskriminācijas novēršanas jautājumiem, ar iespēju to regulāri aktualizēt. Metodisko materiālu un mācību programmas izstrādē un īstenošanā, pakalpojuma sniedzējs sadarbosies ar darba devējus un darba ņēmējus pārstāvošajām organizācijām, lai veicinātu darba devēju un darba ņēmēju interesi un motivāciju īstenot atbalsta pasākumos iekļaujošas darba vides veicināšanai un sekmētu izpratni par dažādības vadību, iekļaujošas un dažādību veicinošas darba vides veidošanu. Tiks īstenoti arī informatīvie un izglītojošie pasākumi par iekļaujošas darba vides un diskriminācijas novēršanas jautājumiem. Šajās mācībās kopumā plānots iesaistīt indikatīvi 500 biedrības, nodibinājumus un uzņēmumus un 1500 to darbiniekus;
3. Izvērtējuma par darba samaksas atšķirībām starp sievietēm un vīriešiem uzņēmumos un organizācijās veikšana un pasākumu darba samaksas atšķirību mazināšanai īstenošana.
Lai veicinātu darba samaksas atšķirību mazināšanos, šīs atbalstāmās darbības ietvaros paredzēts veikt izvērtējumu par esošo darba samaksas praksi uzņēmumos un organizācijas, kā arī ārvalstu praksi un pieredzi. Balstoties uz veikto izvērtējumu, tiks izstrādāts saturs rīcības modelim darba samaksas atšķirību starp sievietēm un vīriešiem mazināšanai. Lai novērtētu piedāvātā satura efektivitāti un pārbaudītu tā izmantošanas iespējas un novērtētu ieguvumus, tiks veikts izmēģinājumprojekts, kurā tiks iesaistītas vismaz 2 politikas veidošanā un īstenošanā iesaistītas valsts un pašvaldības institūcijas un 2 biedrības, nodibinājumi un uzņēmumi un to darbinieki. Tāpat šīs atbalstāmās darbības ietvaros tiks īstenoti informatīvie un izglītojošie pasākumi darba devējiem par darba samaksas atšķirību starp sievietēm un vīriešiem uzņēmumos un organizācijās mazināšanu.
Pasākuma ieviešanas laikā plānoti informācijas un publicitātes pasākumi par projekta īstenošanas gaitu.
Pasākuma īstenošanai plānotais kopējais finansējums ir 2 000 000 euro, tai skaitā Eiropas Sociālā fonda finansējums – 1 700 000 euro un valsts budžeta līdzfinansējums – 300 000 euro.
Pasākumu plānots īstenot ierobežotas projektu iesniegumu atlases veidā.
Pasākuma īstenošanu nodrošinās Labklājības ministrija - valsts pārvaldes iestāde, kas organizē un koordinē darba, sociālās aizsardzības, bērnu un ģimenes tiesību, kā arī personu ar invaliditāti vienlīdzīgu iespēju un dzimumu līdztiesības politikas īstenošanu
Pasākumā sasniedzami šādi uzraudzības rādītāji:
1. Līdz 2024. gada 31. decembrim:
1.1. iznākuma rādītājs - nacionāla, reģionāla vai vietēja mēroga valsts administrācijas vai sabiedrisko pakalpojumu iestāžu un pakalpojumu skaits, kas saņēmušas atbalstu – 35;
1.2. specifiskais iznākuma rādītājs - biedrības un nodibinājumi, mikrouzņēmumi, mazie vai vidējie uzņēmumi, kas saņēmuši atbalstu – 83;
1.3. specifiskais rezultāta rādītājs - personas, kuras pilnveidojušas savu profesionālo kompetenci vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas jomā – 440.
2. līdz 2028. gada 31. decembrim:
2.1. iznākuma rādītājs - nacionāla, reģionāla vai vietēja mēroga valsts administrācijas vai sabiedrisko pakalpojumu iestāžu un pakalpojumu skaits, kas saņēmušas atbalstu – 211;
2.2. specifiskais iznākuma rādītājs - biedrības un nodibinājumi, mikrouzņēmumi, mazie vai vidējie uzņēmumi, kas saņēmuši atbalstu – 500;
2.3. specifiskais rezultāta rādītājs - personas, kuras pilnveidojušas savu profesionālo kompetenci vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas jomā – 2700.
Politikas jomas
Sociālā aizsardzība
Teritorija
Visa Latvija
Norises laiks
25.10.2022. - 09.11.2022.
Informācija
Atbilstoši Ministru kabineta 2009. gada 25. augusta noteikumu Nr. 970 “Sabiedrības līdzdalības kārtība attīstības plānošanas procesā” 7.4.1 apakšpunktam sabiedrībai ir dota iespēja rakstiski sniegt viedokli par noteikumu projektu tā saskaņošanas stadijā.
Fiziskās personas
- Politikas veidošanā un īstenošanā iesaistītie valsts un pašvaldības iestāžu darbinieki;
- biedrību, nodibinājumu un uzņēmumu darbinieki.
Skaidrojums un ietekme
-
Juridiskās personas
- Politikas veidošanā un īstenošanā iesaistītās valsts un pašvaldības iestādes;
- biedrības, nodibinājumi un uzņēmumi.
Skaidrojums un ietekme
-
Sagatavoja
Egita Sāre (LM)
Atbildīgā persona
Sarmīte Vepere (LM)
Izsludināšanas datums
26.10.2022. 09:08
Iesniegtie iebildumi / priekšlikumi
Iebilduma / priekšlikuma iesniedzējs
Iebilduma / priekšlikuma būtība
Iesniegts
Dmitrijs Dmitrijevs
Smitslatnieki, simtslatnieki.
Simtu latu saņēmēji.
Vieniem bēdas, citiem prieki.
Simtslatnieki, simtslatnieki.
Ar ironiju par nopietno, Dmitrijs Dmitrijevs
Simtu latu saņēmēji.
Vieniem bēdas, citiem prieki.
Simtslatnieki, simtslatnieki.
Ar ironiju par nopietno, Dmitrijs Dmitrijevs
28.10.2022. 19:47
Fiziska persona
Smitslatnieki, simtslatnieki.
Simtu latu saņēmēji.
Vieniem bēdas, citiem prieki.
Simtslatnieki, simtslatnieki.
Ar ironiju par nopietno, Tatjana Dmitrijeva
Simtu latu saņēmēji.
Vieniem bēdas, citiem prieki.
Simtslatnieki, simtslatnieki.
Ar ironiju par nopietno, Tatjana Dmitrijeva
28.10.2022. 19:56
Tatjana Dmitrijeva
Smitslatnieki, simtslatnieki.
Simtu latu saņēmēji.
Vieniem bēdas, citiem prieki.
Simtslatnieki, simtslatnieki.
Ar ironiju par nopietno, Tatjana Dmitrijeva
Simtu latu saņēmēji.
Vieniem bēdas, citiem prieki.
Simtslatnieki, simtslatnieki.
Ar ironiju par nopietno, Tatjana Dmitrijeva
28.10.2022. 19:56
Leonīds Krivišs
Smitslatnieki, simtslatnieki.
Simtu latu saņēmēji.
Vieniem bēdas, citiem prieki.
Simtslatnieki, simtslatnieki.
Ar ironiju par nopietno, Leonīds Krivišs
Simtu latu saņēmēji.
Vieniem bēdas, citiem prieki.
Simtslatnieki, simtslatnieki.
Ar ironiju par nopietno, Leonīds Krivišs
28.10.2022. 20:03
Lāsma Mežsēta - "Vidusdaugavas NVO centrs"
Biedrība “Vidusdaugavas NVO centrs”, reģ.Nr.40008108696, ir iepazinusies ar publiskajā apspriešanā ar Projekta ID/ Uzdevuma numuru 22-TA-3201 izsludinātā tiesību akta (TA)
“Eiropas Savienības Kohēzijas politikas programmas 2021. – 2027. gadam 4.3.4. specifiskā atbalsta mērķa “Sekmēt aktīvu iekļaušanu, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību, kā arī uzlabotu nodarbinātību” 4.3.4.1.pasākuma “Vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas veicināšana” īstenošanas noteikumi”
projektu un izsaka savus priekšlikumus tā pilnveidošanā.
Kopumā biedrība pozitīvi vērtē centienus uzlabot dažādības vadību Latvijā, īpaši valsts un tās atvasināto iestāžu, pašvaldības darba kolektīvos – izglītojot gan politikas plānotājus, gan valsts pārvaldē nodarbinātos darbiniekus, sniedzot iespēju padziļināti pilnveidot savas zināšanas un prasmes vienlīdzīgu tiesību un iespēju principu integrēšanā, ko ietekmē regulāru apmācību un metodiskā un konsultatīvā atbalsta trūkums.
Tomēr biedrībai ir daži ieteikumi, kā uzlabot konkrēto TA.
1) Pasākuma paredzētās darbības Nr.2 īstenošanās pasākumu klāstā iesakām iekļaut arī konsultācijas. Tāpēc rindkopu aicinām izteikt sekojoši:
“.. Tiks īstenoti arī informatīvie, konsultatīvie un izglītojošie pasākumi par iekļaujošas darba vides un diskriminācijas novēršanas jautājumiem.”
2) Pasākuma paredzētās darbības Nr.2 īstenošanas laikā iesakām izveidot metodiskā materiāla “vieglās valodas” versiju, lai to padarītu izmantojamu un vieglāk uztveramu pēc iespējas plašākam uzņēmumu, valsts iestāžu, NVO darbinieku lokam – arī gadījumos, kad darbiniekam nav augstākās izglītības. Uzskatām, ka tieši šo darbinieku mērķauditoriju būtu jāizglīto par iekļaujošu darba vidi un diskriminācijas novēršanas jautājumiem – tas dotu jūtamāku pienesumu šīs pieejas iedzīvināšanā ikdienas darba vidē.
Tāpēc iesakām papildināt rindkopu:
Tāpat tiks izstrādāts metodiskais materiāls un tā versija “vieglajā valodā” par iekļaujošas darba vides izveides un diskriminācijas novēršanas jautājumiem, ar iespēju to regulāri aktualizēt.
3) Pasākuma paredzētās darbības Nr.3 īstenošanā iesakām dažādot un palielināt izmēģinājumprojektā iesaistīto dalībnieku apjomu, jo valsts/pašvaldības organizāciju darbs, tā organizēšana, darbinieku izpratne un kapacitātes būtiski atšķiras, kā arī NVO (biedrības, nodibinājumi) būtiski atšķiras no uzņēmumiem. Tāpēc ierosinām izteikt rindkopu šādā redakcijā:
“..Lai novērtētu piedāvātā satura efektivitāti un pārbaudītu tā izmantošanas iespējas un novērtētu ieguvumus, tiks veikts izmēģinājumprojekts, kurā tiks iesaistītas vismaz 2 politikas veidošanā un īstenošanā iesaistītas valsts institūcijas un vismaz 2 pašvaldības institūcijas, 2 biedrības, nodibinājumi un 2 uzņēmumi un to darbinieki.”
4) Lūgums ņemt vērā apstākli, ka plānotās apmācības būtu vairāk nepieciešams veikt vairāk uzņēmumos, valsts pārvaldīto izglītības iestāžu (tehnikumi, skolas, profesionālās vidusskolas, pirmsskolas iestādes u.tml.), aģentūru u.tml.organizāciju, kā arī, protams, NVO sektorā, ne tik daudz tajā valsts pārvaldes sektorā, kur jau strādā personas ar augstāko izglītību, kam studiju laikā bija iespēja apgūt teoriju par dažādām tiesību normām par diskrimināciju. Šādu iespēju jāsniedz tieši mazāk izglītotām personām, lai sasniegtu programmas kopējo mērķi.
Ar cieņu
Biedrības “Vidusdaugavas NVO centrs” vārdā
Valdes priekšsēdētāja Lāsma Mežsēta
“Eiropas Savienības Kohēzijas politikas programmas 2021. – 2027. gadam 4.3.4. specifiskā atbalsta mērķa “Sekmēt aktīvu iekļaušanu, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību, kā arī uzlabotu nodarbinātību” 4.3.4.1.pasākuma “Vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas veicināšana” īstenošanas noteikumi”
projektu un izsaka savus priekšlikumus tā pilnveidošanā.
Kopumā biedrība pozitīvi vērtē centienus uzlabot dažādības vadību Latvijā, īpaši valsts un tās atvasināto iestāžu, pašvaldības darba kolektīvos – izglītojot gan politikas plānotājus, gan valsts pārvaldē nodarbinātos darbiniekus, sniedzot iespēju padziļināti pilnveidot savas zināšanas un prasmes vienlīdzīgu tiesību un iespēju principu integrēšanā, ko ietekmē regulāru apmācību un metodiskā un konsultatīvā atbalsta trūkums.
Tomēr biedrībai ir daži ieteikumi, kā uzlabot konkrēto TA.
1) Pasākuma paredzētās darbības Nr.2 īstenošanās pasākumu klāstā iesakām iekļaut arī konsultācijas. Tāpēc rindkopu aicinām izteikt sekojoši:
“.. Tiks īstenoti arī informatīvie, konsultatīvie un izglītojošie pasākumi par iekļaujošas darba vides un diskriminācijas novēršanas jautājumiem.”
2) Pasākuma paredzētās darbības Nr.2 īstenošanas laikā iesakām izveidot metodiskā materiāla “vieglās valodas” versiju, lai to padarītu izmantojamu un vieglāk uztveramu pēc iespējas plašākam uzņēmumu, valsts iestāžu, NVO darbinieku lokam – arī gadījumos, kad darbiniekam nav augstākās izglītības. Uzskatām, ka tieši šo darbinieku mērķauditoriju būtu jāizglīto par iekļaujošu darba vidi un diskriminācijas novēršanas jautājumiem – tas dotu jūtamāku pienesumu šīs pieejas iedzīvināšanā ikdienas darba vidē.
Tāpēc iesakām papildināt rindkopu:
Tāpat tiks izstrādāts metodiskais materiāls un tā versija “vieglajā valodā” par iekļaujošas darba vides izveides un diskriminācijas novēršanas jautājumiem, ar iespēju to regulāri aktualizēt.
3) Pasākuma paredzētās darbības Nr.3 īstenošanā iesakām dažādot un palielināt izmēģinājumprojektā iesaistīto dalībnieku apjomu, jo valsts/pašvaldības organizāciju darbs, tā organizēšana, darbinieku izpratne un kapacitātes būtiski atšķiras, kā arī NVO (biedrības, nodibinājumi) būtiski atšķiras no uzņēmumiem. Tāpēc ierosinām izteikt rindkopu šādā redakcijā:
“..Lai novērtētu piedāvātā satura efektivitāti un pārbaudītu tā izmantošanas iespējas un novērtētu ieguvumus, tiks veikts izmēģinājumprojekts, kurā tiks iesaistītas vismaz 2 politikas veidošanā un īstenošanā iesaistītas valsts institūcijas un vismaz 2 pašvaldības institūcijas, 2 biedrības, nodibinājumi un 2 uzņēmumi un to darbinieki.”
4) Lūgums ņemt vērā apstākli, ka plānotās apmācības būtu vairāk nepieciešams veikt vairāk uzņēmumos, valsts pārvaldīto izglītības iestāžu (tehnikumi, skolas, profesionālās vidusskolas, pirmsskolas iestādes u.tml.), aģentūru u.tml.organizāciju, kā arī, protams, NVO sektorā, ne tik daudz tajā valsts pārvaldes sektorā, kur jau strādā personas ar augstāko izglītību, kam studiju laikā bija iespēja apgūt teoriju par dažādām tiesību normām par diskrimināciju. Šādu iespēju jāsniedz tieši mazāk izglītotām personām, lai sasniegtu programmas kopējo mērķi.
Ar cieņu
Biedrības “Vidusdaugavas NVO centrs” vārdā
Valdes priekšsēdētāja Lāsma Mežsēta
31.10.2022. 11:33