Projekta ID
22-TA-2212Atzinuma sniedzējs
SIA "BALTIC OIL MANAGEMENT"
Atzinums iesniegts
03.10.2023.
Saskaņošanas rezultāts
Nesaskaņots
Iebildumi / Priekšlikumi
Nr.p.k.
Projekta redakcija
Iebildums / Priekšlikums
1.
Likumprojekts (grozījumi)
Iebildums
Sabiedrība kategoriski lūdz ņemt vērā galveno ogļūdeņražu nozares specifiku - urbumu darbības nepārtrauktību - , par ko atbildīgajām ministrijām VARAM un EM vairāk kā 10 gadu garumā ir sniegta rakstiska un mutiska informācija, tai skaitā ekspertu atzinumi.
Piedāvātā redakcija
-
2.
Likumprojekts (grozījumi)
Iebildums
Sabiedrība norāda, ka nepieciešams labot terminoloģiju, lai tā atbilstu ES klasifikācijai. Nepieciešams svītrot “lai gūtu peļņu no šo ogļūdeņražu pārdošanas”, jo ogļūdeņražu ieguve ir tāda pati saimnieciskā darbība kā citu derīgo izrakteņu ieguve. Jebkura saimnieciskā darbība tiek veikta peļņas gūšanai.
Kopējā ES saimniecisko darbību statistisko klasifikācijā (NACE: Saimniecisko darbību statistiskā klasifikācija Eiropas Kopienā, 2. redakcija) ir noteiktas 615 saimniecisko darbību klases, kuras reģistrējot norāda komersanti, kas veic saimniecisko darbību ar mērķi gūt peļņu.
To nosaka Komerclikums. Nav nepieciešams dublēt visām saimnieciskajām darbībām attiecīgo nozaru normatīvajā regulējumā formulējumu peļņas gūšanai kā tas ir šobrīd ogļūdeņražu ieguvei – “ogļūdeņražu atdalīšana no to dabiskās vides, lai gūtu peļņu no šo ogļūdeņražu pārdošanas”.
Šādam izņēmumam nav pamatojuma un VARAM nav arī to sniegusi.
Kopējā ES saimniecisko darbību statistisko klasifikācijā (NACE: Saimniecisko darbību statistiskā klasifikācija Eiropas Kopienā, 2. redakcija) ir noteiktas 615 saimniecisko darbību klases, kuras reģistrējot norāda komersanti, kas veic saimniecisko darbību ar mērķi gūt peļņu.
To nosaka Komerclikums. Nav nepieciešams dublēt visām saimnieciskajām darbībām attiecīgo nozaru normatīvajā regulējumā formulējumu peļņas gūšanai kā tas ir šobrīd ogļūdeņražu ieguvei – “ogļūdeņražu atdalīšana no to dabiskās vides, lai gūtu peļņu no šo ogļūdeņražu pārdošanas”.
Šādam izņēmumam nav pamatojuma un VARAM nav arī to sniegusi.
Piedāvātā redakcija
“156) ogļūdeņražu ieguve — ogļūdeņražu atdalīšana no to dabiskās vides.”
vai
“156) ogļūdeņražu ieguve – tehnoloģisku darbu komplekss ogļūdeņražu atdalīšanai no zemes apakšslāņiem”.
vai
“156) ogļūdeņražu ieguve – tehnoloģisku darbu komplekss ogļūdeņražu atdalīšanai no zemes apakšslāņiem”.
3.
Likumprojekts (grozījumi)
Iebildums
Ņemot vērā, ka Likumprojekts paredz izslēgt likuma “Par zemes dzīlēm” 1.panta 7. un 9.punktu un papildināt 7.pantu ar 6.punktu sekojošā redakcijā: "6) ogļūdeņražu meklēšana, izpēte un ieguve.", Sabiedrība piedāvā arī šim zemes dzīļu izmantošanas veidam noteikt termiņus.
Ogļūdeņraži ir valsts nozīmes derīgais izraktenis un to ieguvei ir lielāka nozīme kā pārējiem derīgiem izrakteņiem tautsaimniecības ilgtspējīgai attīstībai, tāpēc Sabiedrība izsaka priekšlikumu noteikt termiņu 50 gadi. Atšķirībā no citiem derīgajiem izrakteņiem, kam ir skaidri saprotamas ieguves izmaksas, izmantošanas iespējas, tirgus, cena, tas ir, derīgie izrakteņi pieder pie uzreiz izmantojamiem resursiem un to izmantošanu var uzsākt tieši pēc ieguves. Savukārt, tādiem valsts nozīmes derīgiem izrakteņiem kā ogļūdeņraži ieguves process nenoslēdzas ar to atdalīšanu no to dabiskās vides un tos nav iespējams pārdot galapatērētājam uzreiz pēc ieguves.
Ogļūdeņraži ir valsts nozīmes derīgais izraktenis un to ieguvei ir lielāka nozīme kā pārējiem derīgiem izrakteņiem tautsaimniecības ilgtspējīgai attīstībai, tāpēc Sabiedrība izsaka priekšlikumu noteikt termiņu 50 gadi. Atšķirībā no citiem derīgajiem izrakteņiem, kam ir skaidri saprotamas ieguves izmaksas, izmantošanas iespējas, tirgus, cena, tas ir, derīgie izrakteņi pieder pie uzreiz izmantojamiem resursiem un to izmantošanu var uzsākt tieši pēc ieguves. Savukārt, tādiem valsts nozīmes derīgiem izrakteņiem kā ogļūdeņraži ieguves process nenoslēdzas ar to atdalīšanu no to dabiskās vides un tos nav iespējams pārdot galapatērētājam uzreiz pēc ieguves.
Piedāvātā redakcija
Izteikt Likumprojekta pirmās daļas 3. punktu un 6.punktu šādā redakcijā:
“3) ogļūdeņražu meklēšanai – uz laiku līdz pieciem gadiem;”;
“5) ogļūdeņražu ieguvei - uz laiku līdz 50 gadiem;”.
“3) ogļūdeņražu meklēšanai – uz laiku līdz pieciem gadiem;”;
“5) ogļūdeņražu ieguvei - uz laiku līdz 50 gadiem;”.
4.
Likumprojekts (grozījumi)
Iebildums
VARAM priekšlikums skatāms vienlaicīgi ar izslēgtajiem Likuma 1.panta 7. un 9. punktu (skatīt augstāk Sabiedrības iebildumus pie Likumprojekta 2.punkta);
Piedāvātā redakcija
-
5.
Likumprojekts (grozījumi)
Iebildums
Sabiedrība lūdz izslēgt Likumprojekta priekšlikumu – likuma “Par zemes dzīlēm” 8.panta pirmās daļas 3.punkta pirmā teikuma redakciju: “persona, kas ar zemes īpašnieku vai pilnvaroto personu noslēgusi līgumu, kurā norādīts zemes dzīļu izmantošanas veids, līdz brīdim kamēr līgums ir spēkā”.
Zemes īpašnieku var pārstāvēt ne tikai pilnvarota persona, bet arī likumiskais pārstāvis (piemēram, aizbildnis kā nepilngadīgā pārstāvis). Attiecīgi likumā ir precizējamas pārstāvības tiesības, kas izriet līgumiskām vai likumiskām attiecībām un piešķir tiesības slēgt darījumus zemes īpašnieka vārdā. Tas arī attiecināms uz vārdiem “līdz brīdim kamēr līgums ir spēkā”, jo no 8.panta pirmās daļas otrā teikuma izriet, ka līgums ir obligāts priekšnoteikums zemes dzīļu izmantošanas licences saņemšanai. Tas nozīmē, ja līgums nav spēkā, tad nepastāv priekšnoteikums zemes dzīļu izmantošanas licences saņemšanai.
Zemes īpašnieku var pārstāvēt ne tikai pilnvarota persona, bet arī likumiskais pārstāvis (piemēram, aizbildnis kā nepilngadīgā pārstāvis). Attiecīgi likumā ir precizējamas pārstāvības tiesības, kas izriet līgumiskām vai likumiskām attiecībām un piešķir tiesības slēgt darījumus zemes īpašnieka vārdā. Tas arī attiecināms uz vārdiem “līdz brīdim kamēr līgums ir spēkā”, jo no 8.panta pirmās daļas otrā teikuma izriet, ka līgums ir obligāts priekšnoteikums zemes dzīļu izmantošanas licences saņemšanai. Tas nozīmē, ja līgums nav spēkā, tad nepastāv priekšnoteikums zemes dzīļu izmantošanas licences saņemšanai.
Piedāvātā redakcija
“3) persona, kas ar zemes īpašnieku vai tā pilnvarotu pārstāvi noslēgusi līgumu, kurā norādīts zemes dzīļu izmantošanas veids”.
6.
Likumprojekts (grozījumi)
Iebildums
VARAM priekšlikums skatāms vienlaicīgi ar izslēgtajiem Likuma 1.panta 7. un 9. punktu (skatīt augstāk Sabiedrības iebildumus pie Likumprojekta 2.punkta);
Likumprojekts paredz izslēgt likuma “Par zemes dzīlēm” 1.panta 7. un 9.punktu un papildināt 7.pantu ar 6.punktu sekojošā redakcijā: "6) ogļūdeņražu meklēšana, izpēte un ieguve." Attiecīgi arī šim zemes dzīļu izmantošanas veidam ir nosakāmi termiņi.
Ogļūdeņraži ir valsts nozīmes derīgais izraktenis un to ieguvei ir lielāka nozīme kā pārējiem derīgiem izrakteņiem tautsaimniecības ilgtspējīgai attīstībai, tāpēc Sabiedrība izsaka priekšlikumu noteikt kopējo termiņu 50 gadi, meklēšanai - 5 gadi. Atšķirībā no citiem derīgajiem izrakteņiem, kam ir skaidri saprotamas ieguves izmaksas, izmantošanas iespējas, tirgus, cena, tas ir, derīgie izrakteņi pieder pie uzreiz izmantojamiem resursiem un to izmantošanu var uzsākt tieši pēc ieguves. Savukārt, tādiem valsts nozīmes derīgiem izrakteņiem kā ogļūdeņraži ieguves process nenoslēdzas ar to atdalīšanu no to dabiskās vides un tos nav iespējams pārdot galapatērētājam uzreiz pēc ieguves.
Likumprojekts paredz izslēgt likuma “Par zemes dzīlēm” 1.panta 7. un 9.punktu un papildināt 7.pantu ar 6.punktu sekojošā redakcijā: "6) ogļūdeņražu meklēšana, izpēte un ieguve." Attiecīgi arī šim zemes dzīļu izmantošanas veidam ir nosakāmi termiņi.
Ogļūdeņraži ir valsts nozīmes derīgais izraktenis un to ieguvei ir lielāka nozīme kā pārējiem derīgiem izrakteņiem tautsaimniecības ilgtspējīgai attīstībai, tāpēc Sabiedrība izsaka priekšlikumu noteikt kopējo termiņu 50 gadi, meklēšanai - 5 gadi. Atšķirībā no citiem derīgajiem izrakteņiem, kam ir skaidri saprotamas ieguves izmaksas, izmantošanas iespējas, tirgus, cena, tas ir, derīgie izrakteņi pieder pie uzreiz izmantojamiem resursiem un to izmantošanu var uzsākt tieši pēc ieguves. Savukārt, tādiem valsts nozīmes derīgiem izrakteņiem kā ogļūdeņraži ieguves process nenoslēdzas ar to atdalīšanu no to dabiskās vides un tos nav iespējams pārdot galapatērētājam uzreiz pēc ieguves.
Piedāvātā redakcija
“ogļūdeņražu meklēšanai – uz laiku līdz pieciem gadiem;”
7.
Likumprojekts (grozījumi)
Iebildums
VARAM priekšlikums skatāms vienlaicīgi ar izslēgtajiem Likuma 1.panta 7. un 9. punktu (skatīt augstāk Sabiedrības iebildumus pie Likumprojekta 2.punkta);
Likumprojekts paredz izslēgt likuma “Par zemes dzīlēm” 1.panta 7. un 9.punktu un papildināt 7.pantu ar 6.punktu sekojošā redakcijā: "6) ogļūdeņražu meklēšana, izpēte un ieguve." Attiecīgi arī šim zemes dzīļu izmantošanas veidam ir nosakāmi termiņi.
Ogļūdeņraži ir valsts nozīmes derīgais izraktenis un to ieguvei ir lielāka nozīme kā pārējiem derīgiem izrakteņiem tautsaimniecības ilgtspējīgai attīstībai, tāpēc Sabiedrība izsaka priekšlikumu noteikt kopējo termiņu 50 gadi, meklēšanai - 5 gadi. Atšķirībā no citiem derīgajiem izrakteņiem, kam ir skaidri saprotamas ieguves izmaksas, izmantošanas iespējas, tirgus, cena, tas ir, derīgie izrakteņi pieder pie uzreiz izmantojamiem resursiem un to izmantošanu var uzsākt tieši pēc ieguves. Savukārt, tādiem valsts nozīmes derīgiem izrakteņiem kā ogļūdeņraži ieguves process nenoslēdzas ar to atdalīšanu no to dabiskās vides un tos nav iespējams pārdot galapatērētājam uzreiz pēc ieguves.
Likumprojekts paredz izslēgt likuma “Par zemes dzīlēm” 1.panta 7. un 9.punktu un papildināt 7.pantu ar 6.punktu sekojošā redakcijā: "6) ogļūdeņražu meklēšana, izpēte un ieguve." Attiecīgi arī šim zemes dzīļu izmantošanas veidam ir nosakāmi termiņi.
Ogļūdeņraži ir valsts nozīmes derīgais izraktenis un to ieguvei ir lielāka nozīme kā pārējiem derīgiem izrakteņiem tautsaimniecības ilgtspējīgai attīstībai, tāpēc Sabiedrība izsaka priekšlikumu noteikt kopējo termiņu 50 gadi, meklēšanai - 5 gadi. Atšķirībā no citiem derīgajiem izrakteņiem, kam ir skaidri saprotamas ieguves izmaksas, izmantošanas iespējas, tirgus, cena, tas ir, derīgie izrakteņi pieder pie uzreiz izmantojamiem resursiem un to izmantošanu var uzsākt tieši pēc ieguves. Savukārt, tādiem valsts nozīmes derīgiem izrakteņiem kā ogļūdeņraži ieguves process nenoslēdzas ar to atdalīšanu no to dabiskās vides un tos nav iespējams pārdot galapatērētājam uzreiz pēc ieguves.
Piedāvātā redakcija
“ogļūdeņražu ieguvei - uz laiku līdz 50 gadiem;”.
8.
Likumprojekts (grozījumi)
Iebildums
Sabiedrība jau iepriekš norādīja, ka likumā “Par zemes dzīlēm” nepieciešams precizēt pārstāvības tiesības, jo papildus tam pastāv pārstāvības, kas izriet no līgumiskām vai likumiskām attiecībām un piešķir tiesības slēgt darījumus zemes īpašnieka vārdā. VARAM nav sniegusi pamatojumu, kāpēc būtu jāmaina likumā esošo vārdu “pienācīgi” pret “atbilstoši”. Lūdzam atstāt vārdu “pienācīgi”.
Piedāvātā redakcija
“5) saņemt licences termiņa pagarinājumu, jaunu licenci vai licenci iepriekš izsniegtās atļaujas vietā, ja ir pienācīgi pildīti iepriekšējās licences nosacījumi un ja to pieļauj ar zemes īpašnieku vai pilnvaroto personu noslēgtais zemes dzīļu izmantošanas līgums.”
9.
Likumprojekts (grozījumi)
Iebildums
Ievērojot, ka ogļūdeņražu urbumu darbību nedrīkst apturēt, aizstāt likuma “Par zemes dzīlēm” 16.panta sestajā daļā vārdu “neaptur” ar vārdu “aptur”. Ir zināms, ka Baltijas ogļūdeņražu izpētes un ieguves asociācija VARAM ir iesniegusi ekspertu slēdzienus par urbumu nepārtrauktību.
Piedāvātā redakcija
(6) Iesnieguma iesniegšana šajā pantā noteiktā lēmuma par zemes dzīļu izmantošanas ierobežošanu vai apturēšanu vai zemes dzīļu izmantošanas licences vai bieži sastopamo derīgo izrakteņu ieguves atļaujas atcelšanu apstrīdēšanai vai pieteikuma iesniegšana tiesā par šāda lēmuma atcelšanu, spēkā esamību vai atzīšanu par prettiesisku aptur šā lēmuma darbību.
10.
Likumprojekts (grozījumi)
Iebildums
Sabiedrības ieskatā ir jānosaka iestādei pienākumu izvērtēt katru gadījumu, kad ir lemjams jautājums par zemes dzīļu izmantošanas ierobežošanu vai apturēšanu. Tāpēc iestādei ir jāpiešķir izvēles tiesības, lai sasniegtu taisnīgāko un lietderīgāko rezultātu.
Administratīvā akta apstrīdēšanas institūtam ir vairāki uzdevumi. Tas ir viens no procesuālajiem instrumentiem, kas ļauj privātpersonai izmantot savu tiesību aizsardzības iespēju un dod iespēju valsts pārvaldei pašai vēlreiz pārbaudīt sava lēmuma tiesiskumu un novērst kļūdas.
Administratīvā procesa likuma 76.panta otrā daļa paredz, ka administratīvo aktu var apstrīdēt padotības kārtībā augstākā iestādē un, atbilstoši šā likuma 80.panta pirmajai daļai, iesniegums par administratīvā akta apstrīdēšanu aptur tā darbību no dienas, kad iesniegums saņemts iestādē, izņemot šā likuma 360.panta otrajā un trešajā daļā, kā arī gadījumos, kad iesniegumu iesniedzis labvēlīga administratīvā akta adresāts, lai panāktu vēl labvēlīgāka administratīvā akta izdošanu, vai ja iesniegums iesniegts par vispārīgo administratīvo aktu.
Administratīvā akta apstrīdēšanas institūtam ir vairāki uzdevumi. Tas ir viens no procesuālajiem instrumentiem, kas ļauj privātpersonai izmantot savu tiesību aizsardzības iespēju un dod iespēju valsts pārvaldei pašai vēlreiz pārbaudīt sava lēmuma tiesiskumu un novērst kļūdas.
Administratīvā procesa likuma 76.panta otrā daļa paredz, ka administratīvo aktu var apstrīdēt padotības kārtībā augstākā iestādē un, atbilstoši šā likuma 80.panta pirmajai daļai, iesniegums par administratīvā akta apstrīdēšanu aptur tā darbību no dienas, kad iesniegums saņemts iestādē, izņemot šā likuma 360.panta otrajā un trešajā daļā, kā arī gadījumos, kad iesniegumu iesniedzis labvēlīga administratīvā akta adresāts, lai panāktu vēl labvēlīgāka administratīvā akta izdošanu, vai ja iesniegums iesniegts par vispārīgo administratīvo aktu.
Piedāvātā redakcija
“(1) Valsts vides dienests vai Būvniecības valsts kontroles birojs var pieņemt lēmumu par zemes dzīļu izmantošanas ierobežošanu vai apturēšanu, ja konstatē, ka tiek pārkāptas zemes dzīļu izmantošanas licences, bieži sastopamo derīgo izrakteņu ieguves atļaujas vai zemes dzīļu izmantošanu regulējošo normatīvo aktu prasības, kā arī tad, ja zemes dzīļu izmantošanas rezultātā rodas draudi cilvēka veselībai, videi vai īpašumam. Valsts vides dienesta lēmumu var apstrīdēt Vides pārraudzības valsts birojā. Vides pārraudzības valsts biroja lēmumu var pārsūdzēt tiesā Administratīvā procesa likumā noteiktajā kārtībā. Būvniecības valsts kontroles biroja lēmumu var pārsūdzēt tiesā Administratīvā procesa likumā noteiktajā kārtībā.”
11.
Likumprojekts (grozījumi)
Iebildums
Sabiedrības ieskatā ir jānosaka iestādei pienākumu izvērtēt katru gadījumu, kad ir lemjams jautājums par zemes dzīļu izmantošanas ierobežošanu vai apturēšanu. Tāpēc iestādei ir jāpiešķir izvēles tiesības, lai sasniegtu taisnīgāko un lietderīgāko rezultātu.
Administratīvā akta apstrīdēšanas institūtam ir vairāki uzdevumi. Tas ir viens no procesuālajiem instrumentiem, kas ļauj privātpersonai izmantot savu tiesību aizsardzības iespēju un dod iespēju valsts pārvaldei pašai vēlreiz pārbaudīt sava lēmuma tiesiskumu un novērst kļūdas.
Administratīvā procesa likuma 76.panta otrā daļa paredz, ka administratīvo aktu var apstrīdēt padotības kārtībā augstākā iestādē un, atbilstoši šā likuma 80.panta pirmajai daļai, iesniegums par administratīvā akta apstrīdēšanu aptur tā darbību no dienas, kad iesniegums saņemts iestādē, izņemot šā likuma 360.panta otrajā un trešajā daļā, kā arī gadījumos, kad iesniegumu iesniedzis labvēlīga administratīvā akta adresāts, lai panāktu vēl labvēlīgāka administratīvā akta izdošanu, vai ja iesniegums iesniegts par vispārīgo administratīvo aktu.
Administratīvā akta apstrīdēšanas institūtam ir vairāki uzdevumi. Tas ir viens no procesuālajiem instrumentiem, kas ļauj privātpersonai izmantot savu tiesību aizsardzības iespēju un dod iespēju valsts pārvaldei pašai vēlreiz pārbaudīt sava lēmuma tiesiskumu un novērst kļūdas.
Administratīvā procesa likuma 76.panta otrā daļa paredz, ka administratīvo aktu var apstrīdēt padotības kārtībā augstākā iestādē un, atbilstoši šā likuma 80.panta pirmajai daļai, iesniegums par administratīvā akta apstrīdēšanu aptur tā darbību no dienas, kad iesniegums saņemts iestādē, izņemot šā likuma 360.panta otrajā un trešajā daļā, kā arī gadījumos, kad iesniegumu iesniedzis labvēlīga administratīvā akta adresāts, lai panāktu vēl labvēlīgāka administratīvā akta izdošanu, vai ja iesniegums iesniegts par vispārīgo administratīvo aktu.
Piedāvātā redakcija
“(3) Zemes dzīļu izmantošanas licenci tās izsniedzējs var atcelt vai bieži sastopamo derīgo izrakteņu ieguves atļauju Valsts vides dienests var atcelt, ja licences vai atļaujas adresāts:”