Projekta ID
24-TA-274Atzinuma sniedzējs
Tieslietu ministrija
Atzinums iesniegts
04.03.2024.
Saskaņošanas rezultāts
Nesaskaņots
Iebildumi / Priekšlikumi
Nr.p.k.
Projekta redakcija
Iebildums / Priekšlikums
1.
Likumprojekts (grozījumi)
Iebildums
Lūdzam papildināt likumprojekta anotāciju ar informāciju par Komercdarbības atbalsta kontroles likuma (turpmāk - Likums) 1. panta otrās daļas 11. punktā paredzētā grozījuma nepieciešamību. Tostarp anotācijā norādīts, ka "ar minēto precizējumu tiek nodrošināta skaidrāka atbalsta sniedzēju un atbalsta saņēmēju izpratne par "nelikumīga komercdarbības atbalsta" iestāšanas gadījumiem", tomēr nav skaidrots, kādu pastāvošu tiesisko problēmu vai neskaidrību paredzēts risināt ar piedāvāto grozījumu.
Aicinām arī vērtēt piedāvāto grozījumu Likuma 1. panta otrās daļas 11. punktā no Likuma sistēmas viedokļa. Proti, grozījums pēc būtības paredz precizēt nepamatoti izlietota komercdarbības atbalsta definīciju, sašaurinot definīcijā ietverto atsauci uz "tiesību aktiem" un nosakot, ka šādi akti ir Eiropas Savienības tiesību akti (t.i., nosakot, ka "par nelikumīgu komercdarbības atbalstu uzskata arī nepamatoti izlietotu komercdarbības atbalstu, tas ir, tādu komercdarbības atbalstu, kuru tā saņēmējs izmanto, pārkāpjot tā Eiropas Savienības tiesību akta nosacījumus, ar kuru komercdarbības atbalsta saņēmējam saskaņā ar tiesību aktos noteikto tika piešķirtas tiesības saņemt komercdarbības atbalstu, vai pārkāpjot tāda Eiropas Komisijas lēmuma nosacījumus, kurš pieņemts atbilstoši Padomes regulas Nr. 2015/1589 4. panta 2. un 3. punktam vai 9. panta 2., 3. vai 4. punktam"). Tomēr no citām Likuma normām, tostarp no regulējuma par nelikumīga un nesaderīga komercdarbības atbalsta atgūšanu, secināms, ka komercdarbības atbalsta nosacījumi var izrietēt arī tostarp no Saeimas vai Ministru kabineta lēmumiem (sk., piemēram, Likuma 19. panta trešo daļu). Tāpat arī daudzos Ministru kabineta noteikumos šobrīd ir jau ietverts nosacījums, ka nepamatoti izlietots komercdarbības atbalsts atgūstams saskaņā ar Likuma IV vai V nodaļas noteikumiem, ja personas ir pārkāpusi attiecīgajos Ministru kabineta noteikumos noteiktās komercdarbības atbalsta kontroles normas.
Līdz ar to aicinām vērtēt arī to, kā grozījumi Likuma 1. panta otrās daļas 11. punktā ietekmēs iepriekšminētos nesaderīga valsts atbalsta atgūšanas nosacījumus, proti, vai nacionālo valsts atbalsta nosacījumu pārkāpums tiks kvalificēts kā nesaderīgs valsts atbalsts un vai saistībā ar likumprojektu būs nepieciešami citu normatīvo aktu grozījumi (tostarp iepriekš minētā valsts atbalsta shēmu regulējošos Ministru kabineta noteikumos iekļautā nesaderīga valsts atbalsta atgūšanas klauzula). Minēto vērtējumu tiesiskās skaidrības nolūkos lūdzam ietvert likumprojekta anotācijā.
Aicinām arī vērtēt piedāvāto grozījumu Likuma 1. panta otrās daļas 11. punktā no Likuma sistēmas viedokļa. Proti, grozījums pēc būtības paredz precizēt nepamatoti izlietota komercdarbības atbalsta definīciju, sašaurinot definīcijā ietverto atsauci uz "tiesību aktiem" un nosakot, ka šādi akti ir Eiropas Savienības tiesību akti (t.i., nosakot, ka "par nelikumīgu komercdarbības atbalstu uzskata arī nepamatoti izlietotu komercdarbības atbalstu, tas ir, tādu komercdarbības atbalstu, kuru tā saņēmējs izmanto, pārkāpjot tā Eiropas Savienības tiesību akta nosacījumus, ar kuru komercdarbības atbalsta saņēmējam saskaņā ar tiesību aktos noteikto tika piešķirtas tiesības saņemt komercdarbības atbalstu, vai pārkāpjot tāda Eiropas Komisijas lēmuma nosacījumus, kurš pieņemts atbilstoši Padomes regulas Nr. 2015/1589 4. panta 2. un 3. punktam vai 9. panta 2., 3. vai 4. punktam"). Tomēr no citām Likuma normām, tostarp no regulējuma par nelikumīga un nesaderīga komercdarbības atbalsta atgūšanu, secināms, ka komercdarbības atbalsta nosacījumi var izrietēt arī tostarp no Saeimas vai Ministru kabineta lēmumiem (sk., piemēram, Likuma 19. panta trešo daļu). Tāpat arī daudzos Ministru kabineta noteikumos šobrīd ir jau ietverts nosacījums, ka nepamatoti izlietots komercdarbības atbalsts atgūstams saskaņā ar Likuma IV vai V nodaļas noteikumiem, ja personas ir pārkāpusi attiecīgajos Ministru kabineta noteikumos noteiktās komercdarbības atbalsta kontroles normas.
Līdz ar to aicinām vērtēt arī to, kā grozījumi Likuma 1. panta otrās daļas 11. punktā ietekmēs iepriekšminētos nesaderīga valsts atbalsta atgūšanas nosacījumus, proti, vai nacionālo valsts atbalsta nosacījumu pārkāpums tiks kvalificēts kā nesaderīgs valsts atbalsts un vai saistībā ar likumprojektu būs nepieciešami citu normatīvo aktu grozījumi (tostarp iepriekš minētā valsts atbalsta shēmu regulējošos Ministru kabineta noteikumos iekļautā nesaderīga valsts atbalsta atgūšanas klauzula). Minēto vērtējumu tiesiskās skaidrības nolūkos lūdzam ietvert likumprojekta anotācijā.
Piedāvātā redakcija
-
2.
Likumprojekts (grozījumi)
Priekšlikums
Ņemot vērā, ka Likuma 1. panta otrās daļas 5. punktā tiek izsmeļoši noteikts de minimis regulējuma tvērums, aicinām izvērtēt, vai Likuma 10. panta trešās daļas 3. punktā nepieciešams minētais Eiropas Savienības tieši piemērojamo tiesību aktu uzskaitījums .
Piedāvātā redakcija
-
3.
Likumprojekts (grozījumi)
Priekšlikums
Atbilstoši juridiskās tehnikas prasībām iesakām šajā normā, kā arī likumprojekta 5. pantā vārdu "dzēst" aizstāt ar vārdu "izslēgt".
Piedāvātā redakcija
-