Projekta ID
24-TA-1017Atzinuma sniedzējs
Biedrība "Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kamera"
Atzinums iesniegts
17.05.2024.
Saskaņošanas rezultāts
Saskaņots ar priekšlikumiem
Iebildumi / Priekšlikumi
Nr.p.k.
Projekta redakcija
Iebildums / Priekšlikums
1.
Plāna projekts
Priekšlikums
Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kamera (turpmāk – LTRK) ir iepazinusies ar Labklājības ministrijas izstrādāto plāna “Par Darba aizsardzības jomas attīstības plānu 2024.-2027. gadam” projektu (24-TA-1017).
Darba aizsardzības nozarē ir jāattīsta mūsdienīgi risinājumi, nodrošinot datu apmaiņu starp dažādām valsts pārvaldes iestādēm, ārstniecības iestādēm un darba devēju. Darba aizsardzības politika jāveido ar tādiem risinājumiem, kas vērsti uz to, lai iesaistītajām pusēm veicinātu izpratni par darba aizsardzības kultūru. Darba aizsardzības institūtā jārod līdzsvars starp darba vidi, darba vides riskiem un darbinieka veselību, kā arī līdzsvars starp darba devēja un darbinieka interesēm.
LTRK ieskatā no plāna izriet, ka ministrijas prioritāte ir arodslimību jautājumu risināšana, bet vienlaikus plāna projektā ir tikai divi pasākumi, kas vērsti uz arodārstu izglītošanu. Pie tam arodārstu jautājums vairāk ir Veselības ministrijas pārziņā.
LTRK biedri vēršu uzmanību uz to, ka jau iepriekš ir tikuši novirzīti līdzekļi dažādām apmācībām, konferencēm, kā arī OiRA uzturēšana, taču biedri, kas ikdienā strādā darba aizsardzības nozarē nav pārliecība par ieguvumiem. Ņemot vērā minēto, LTRK aicina papildināt plāna projektu ar iepriekšējo pasākumu analīzi, un izrietoši no tā noteikt sasniedzamos rādītājus plāna projektā ietvertajām apmācībām.
LTRK ieskatā ir jāpilnveido obligātās veselības pārbaudes process, samazinot darba devējiem izdevumus un administratīvo slogu, paredzot, ka OVP var iziet arī pārbaudes laikā, kamēr darbinieks tiek apmācīts darbam, kā arī nosakot konkrētus cenrāžus tieši OVP ietvertajiem izmeklējumiem.
Tāpat jāpārskata veicamo pārbaužu skaits un biežums. Informācija par OVP rezultātiem būtu iekļaujama vispārējā e-veselības sistēmā, tādējādi nodrošinot, ka informācija par nodarbinātā veselību un darba vides riska faktoriem ir pieejama e-veselības sistēmā;
Arodārsta slēdzienam par veiktajām OVP ir jābūt pieejamam E-veselībā, nevis papīra formā. Darba devējam digitālajā vidē ir pieejama informācija par nodarbinātā atbilstību un pielaidi veicamajam darbam, atbilstoši veiktajai OVP, kas papildus ļautu darba devējam veikt pasākumus atbilstoši OVP atzinumā norādītajām piezīmēm un ieteikumiem.
LTRK ieskatā ir jānosaka ierobežojums attiecībā uz arodārstu izvēli, nosakot, ka OVP nodarbinātais ir tiesīgs apmeklēt arodārstu, ar kuru darba devējam ir noslēgts līgums, ja līgums nav noslēgts, tādā gadījumā šī prasība netiek attiecināta.
Arī par arodslimībām un OVP jēgu būtu jāveic izglītojošas kampaņas, gan darba devējiem, gan nodarbinātajiem.
Darba aizsardzības nozarē ir jāattīsta mūsdienīgi risinājumi, nodrošinot datu apmaiņu starp dažādām valsts pārvaldes iestādēm, ārstniecības iestādēm un darba devēju. Darba aizsardzības politika jāveido ar tādiem risinājumiem, kas vērsti uz to, lai iesaistītajām pusēm veicinātu izpratni par darba aizsardzības kultūru. Darba aizsardzības institūtā jārod līdzsvars starp darba vidi, darba vides riskiem un darbinieka veselību, kā arī līdzsvars starp darba devēja un darbinieka interesēm.
LTRK ieskatā no plāna izriet, ka ministrijas prioritāte ir arodslimību jautājumu risināšana, bet vienlaikus plāna projektā ir tikai divi pasākumi, kas vērsti uz arodārstu izglītošanu. Pie tam arodārstu jautājums vairāk ir Veselības ministrijas pārziņā.
LTRK biedri vēršu uzmanību uz to, ka jau iepriekš ir tikuši novirzīti līdzekļi dažādām apmācībām, konferencēm, kā arī OiRA uzturēšana, taču biedri, kas ikdienā strādā darba aizsardzības nozarē nav pārliecība par ieguvumiem. Ņemot vērā minēto, LTRK aicina papildināt plāna projektu ar iepriekšējo pasākumu analīzi, un izrietoši no tā noteikt sasniedzamos rādītājus plāna projektā ietvertajām apmācībām.
LTRK ieskatā ir jāpilnveido obligātās veselības pārbaudes process, samazinot darba devējiem izdevumus un administratīvo slogu, paredzot, ka OVP var iziet arī pārbaudes laikā, kamēr darbinieks tiek apmācīts darbam, kā arī nosakot konkrētus cenrāžus tieši OVP ietvertajiem izmeklējumiem.
Tāpat jāpārskata veicamo pārbaužu skaits un biežums. Informācija par OVP rezultātiem būtu iekļaujama vispārējā e-veselības sistēmā, tādējādi nodrošinot, ka informācija par nodarbinātā veselību un darba vides riska faktoriem ir pieejama e-veselības sistēmā;
Arodārsta slēdzienam par veiktajām OVP ir jābūt pieejamam E-veselībā, nevis papīra formā. Darba devējam digitālajā vidē ir pieejama informācija par nodarbinātā atbilstību un pielaidi veicamajam darbam, atbilstoši veiktajai OVP, kas papildus ļautu darba devējam veikt pasākumus atbilstoši OVP atzinumā norādītajām piezīmēm un ieteikumiem.
LTRK ieskatā ir jānosaka ierobežojums attiecībā uz arodārstu izvēli, nosakot, ka OVP nodarbinātais ir tiesīgs apmeklēt arodārstu, ar kuru darba devējam ir noslēgts līgums, ja līgums nav noslēgts, tādā gadījumā šī prasība netiek attiecināta.
Arī par arodslimībām un OVP jēgu būtu jāveic izglītojošas kampaņas, gan darba devējiem, gan nodarbinātajiem.
Piedāvātā redakcija
-