Projekta ID
22-TA-2016Atzinuma sniedzējs
Latvijas Darba devēju konfederācija
Atzinums iesniegts
09.08.2022.
Saskaņošanas rezultāts
Nesaskaņots
Iebildumi / Priekšlikumi
Nr.p.k.
Projekta redakcija
Iebildums / Priekšlikums
1.
Likumprojekts (grozījumi)
Iebildums
uztur iebildumu pret Projekta pirmo pantu LM piedāvātajā redakcijā.
Pamatojums
Par LM norādi, ka Aktuālo minimālo ienākumu mediānu mēnesī Centrālās statistikas pārvalde ik gadu publicē statistiskajā informācijā “Minimālā ienākuma (MIL) mediāna” līdz kārtējā gada 1.februārim, un tā tiek ņemta par pamatu, nosakot minimālo ienākumu sliekšņa apmēru nākamajam gadam.
Ņemot vērā, ka līdz kārtējā gada 1.februārim, publicē aizpagājušā gada mediānu, savukārt to piemēro nākamajam gadam, tā ir aktuāla tikai no publicēšanas skatpunkta. Savukārt no piemērošanas skatpunkta nobīde laikā ir pārāk liela, it īpaši periodā ar augstu inflāciju.
Attiecībā uz vecākiem, kuriem ir invaliditāte, LM norāda, ka tiek veikts pētījums, lai novērtētu, vai vecākiem ar invaliditāti ir specifiskas vajadzības bērnu aprūpei, kas ir atšķirīgas no pārējiem vecākiem, kuriem nav invaliditāte, lai īstenotu savu vecāku pienākumu rūpēties par savu bērnu. LDDK ieskatā šajā gadījumā jautājums nav tikai par specifiskām vajadzībām bērnu aprūpei, bet par darbspēju zudumu un ar to saistītām iespējām gūt ienākumus ne tikai sevis, bet arī bērnu uzturēšanai. Šis apstāklis paredzami paaugstina šīs sociālās grupas nabadzības risku un rada nepieciešamību pēc īpaši uz šo grupu mērķēta, universāla papildus atbalsta.
Viena vecāka ģimenēs (bērnam nav noteikta paternitāte) ir tikai viens vecāks. Šis apstāklis paredzami paaugstina šīs sociālās grupas nabadzības risku un rada nepieciešamību pēc īpaši uz šo grupu mērķēta, universāla papildus atbalsta.
Par nepieciešamību izstrādāt un ieviest indeksācijas mehānismu, lai mazinātu inflācijas ietekmi uz Valsts sociālo pabalstu likuma 6.; 6.1 ; 7.; 7.1 ; 8.; 8.1 ; 8.2 un 12.1 pantā noteikto pabalstu kapacitāti: Kā zināms, naudas resurss ir pakļauts inflācijai. Lai mazinātu tās negatīvo ietekmi uz sociālajām grupām, kas pilnībā vai daļēji saņem ienākumus no valsts, Latvijā vairākās pozīcijās ir ieviesta īpaša sistēma, kas automātiski (bez ikreizējiem politiskiem lēmumiem) kompensē inflācijas ietekmi. Tā, piemēram, likuma ”Par valsts pensijām” 26.pants paredz ikgadēju pensijas pārskatīšanu, ņemot vērā gan patēriņa cenu indeksu, gan apdrošināšanas iemaksu algu summas reālo pieaugumu.
Arī Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likums paredz atalgojuma aizsardzību pret inflāciju bez ikreizējas politiskās iejaukšanās. Līdzīgi valstij vajadzētu rīkoties arī attiecībā uz valsts sociālajiem pabalstiem, ieviešot aizsardzību pret inflāciju arī šiem maksājumiem.
Pamatojums
Par LM norādi, ka Aktuālo minimālo ienākumu mediānu mēnesī Centrālās statistikas pārvalde ik gadu publicē statistiskajā informācijā “Minimālā ienākuma (MIL) mediāna” līdz kārtējā gada 1.februārim, un tā tiek ņemta par pamatu, nosakot minimālo ienākumu sliekšņa apmēru nākamajam gadam.
Ņemot vērā, ka līdz kārtējā gada 1.februārim, publicē aizpagājušā gada mediānu, savukārt to piemēro nākamajam gadam, tā ir aktuāla tikai no publicēšanas skatpunkta. Savukārt no piemērošanas skatpunkta nobīde laikā ir pārāk liela, it īpaši periodā ar augstu inflāciju.
Attiecībā uz vecākiem, kuriem ir invaliditāte, LM norāda, ka tiek veikts pētījums, lai novērtētu, vai vecākiem ar invaliditāti ir specifiskas vajadzības bērnu aprūpei, kas ir atšķirīgas no pārējiem vecākiem, kuriem nav invaliditāte, lai īstenotu savu vecāku pienākumu rūpēties par savu bērnu. LDDK ieskatā šajā gadījumā jautājums nav tikai par specifiskām vajadzībām bērnu aprūpei, bet par darbspēju zudumu un ar to saistītām iespējām gūt ienākumus ne tikai sevis, bet arī bērnu uzturēšanai. Šis apstāklis paredzami paaugstina šīs sociālās grupas nabadzības risku un rada nepieciešamību pēc īpaši uz šo grupu mērķēta, universāla papildus atbalsta.
Viena vecāka ģimenēs (bērnam nav noteikta paternitāte) ir tikai viens vecāks. Šis apstāklis paredzami paaugstina šīs sociālās grupas nabadzības risku un rada nepieciešamību pēc īpaši uz šo grupu mērķēta, universāla papildus atbalsta.
Par nepieciešamību izstrādāt un ieviest indeksācijas mehānismu, lai mazinātu inflācijas ietekmi uz Valsts sociālo pabalstu likuma 6.; 6.1 ; 7.; 7.1 ; 8.; 8.1 ; 8.2 un 12.1 pantā noteikto pabalstu kapacitāti: Kā zināms, naudas resurss ir pakļauts inflācijai. Lai mazinātu tās negatīvo ietekmi uz sociālajām grupām, kas pilnībā vai daļēji saņem ienākumus no valsts, Latvijā vairākās pozīcijās ir ieviesta īpaša sistēma, kas automātiski (bez ikreizējiem politiskiem lēmumiem) kompensē inflācijas ietekmi. Tā, piemēram, likuma ”Par valsts pensijām” 26.pants paredz ikgadēju pensijas pārskatīšanu, ņemot vērā gan patēriņa cenu indeksu, gan apdrošināšanas iemaksu algu summas reālo pieaugumu.
Arī Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likums paredz atalgojuma aizsardzību pret inflāciju bez ikreizējas politiskās iejaukšanās. Līdzīgi valstij vajadzētu rīkoties arī attiecībā uz valsts sociālajiem pabalstiem, ieviešot aizsardzību pret inflāciju arī šiem maksājumiem.
Piedāvātā redakcija
-