22-TA-2091: Noteikumu projekts (Grozījumi)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Grozījumi Ministru kabineta 2019. gada 3. septembra noteikumos Nr. 416 "Noteikumi par valsts vispārējās vidējās izglītības standartu un vispārējās vidējās izglītības programmu paraugiem"" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
Ministrijas / iestādes iniciatīva
Apraksts
Izglītības un zinātnes ministrija ir sagatavojusi Ministru kabineta noteikumu projektu “Grozījumi Ministru kabineta 2019. gada 3. septembra noteikumos Nr. 416 “Noteikumi par valsts vispārējās vidējās izglītības standartu, vispārējās vidējās izglītības programmu paraugiem”” (turpmāk - projekts) pēc savas iniciatīvas saskaņā ar Izglītības likuma 14. panta 19. punktu un Vispārējās izglītības likuma 4. panta 11. un 11.1 punktu.
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Tiesību akta projekta mērķis ir precizēt valsts pārbaudes darba veidus un noteikt, ka ar 2023./2024. mācību gadu izglītojamiem jākārto arī valsts pārbaudes darbs dabaszinībās vispārīgajā līmenī vai fizikā, ķīmijā, vai bioloģijā vismaz optimālajā līmenī.
Spēkā stāšanās termiņš
01.09.2022.
Pamatojums
Noteikumi stājas spēkā 2022. gada 1. septembrī, kad sākās jaunais mācību gads.
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Pašlaik Ministru kabineta 2019. gada 3. septembra noteikumos Nr. 416 “Noteikumi par valsts vispārējās vidējās izglītības standartu, vispārējās vidējās izglītības programmu paraugiem” (turpmāk – Noteikumi Nr.416) 21.punkts paredz, ka valsts noteiktie pārbaudes darbi vispārējās vidējās izglītības posmā ir šādi:
21.1. valsts pārbaudes darbs latviešu valodā vismaz optimālajā mācību satura apguves līmenī;
21.2. valsts pārbaudes darbs svešvalodā (angļu, vācu vai franču) vismaz optimālajā (B2) mācību satura apguves līmenī;
21.3. valsts pārbaudes darbs matemātikā vismaz optimālajā mācību satura apguves līmenī;
21.4 ne mazāk kā divi valsts pārbaudes darbi padziļinātājos kursos augstākajā mācību satura apguves līmenī, tajā skaitā arī šo noteikumu 21.1., 21.2. un 21.3. apakšpunktā minētie pārbaudes darbi.
21.1. valsts pārbaudes darbs latviešu valodā vismaz optimālajā mācību satura apguves līmenī;
21.2. valsts pārbaudes darbs svešvalodā (angļu, vācu vai franču) vismaz optimālajā (B2) mācību satura apguves līmenī;
21.3. valsts pārbaudes darbs matemātikā vismaz optimālajā mācību satura apguves līmenī;
21.4 ne mazāk kā divi valsts pārbaudes darbi padziļinātājos kursos augstākajā mācību satura apguves līmenī, tajā skaitā arī šo noteikumu 21.1., 21.2. un 21.3. apakšpunktā minētie pārbaudes darbi.
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Noteikumi Nr.416 nenosaka, kāda veida valsts pārbaudes darbi var tikt īstenoti vidējās izglītības posmā. Ieviešot pilnveidotā mācību satura pieeju, tiks nodrošināti dažādu veidu valsts pārbaudes darbi – eksāmeni, centralizētie eksāmeni un monitoringa darbi.
Monitoringa darbi tiek izstrādāti vienā vai kombinēti vairākos mācību kursos izglītības kvalitātes pārvaldības nolūkiem, to iegūtos rezultātus izmanto, lai vērtētu mācību satura ieviešanas kvalitāti, nepieciešamos uzlabojumus mācību saturā un procesā, pedagogu profesionālās pilnveides attīstības vajadzības. Vienlaikus monitoringa darba ietvaros iegūtais rezultāts mācību procesa ietvaros, atbilstoši izglītības iestādes iepriekš izstrādātai kārtībai var tikt izmantots izglītojamā snieguma vērtēšanai kursa noslēgumā, izmantojot to kā papildu informatīvu instrumentu par izglītojamā sasniedzamo rezultātu augstāku sniegumu.
Projekts paredz noteikt dažādus valsts pārbaudes darba veidus, kas ļaus paplašināt iespēju iegūt daudzveidīgākus datus par izglītojamo sniegumu dažādās mācību jomās. Pārbaudes darba veidu un laiku ikgadēji ierosina noteikt Valsts izglītības satura centrs, līdz katra mācību gada noslēgumam sagatavojot Ministru kabineta noteikumus par nākamā gada valsts pārbaudes darbu norises laikiem.
Noteikumi Nr. 416, nosakot valsts pārbaudes darbus matemātikā, latviešu valodā un svešvalodā, kā arī atbilstoši izglītojamā izvēlei vēl vismaz divos mācību kursos augstākajā līmenī, ja tie nav iepriekš minētie, rada situāciju, ka salīdzinoši maz izglītojamo izvēlas apgūt augstākajā mācību satura līmenī dabaszinātņu jomas mācību priekšmetus, līdz ar to var iegūt vidējo izglītību nepievēršot uzmanību šiem mācību priekšmetiem, kā rezultātā Latvijā trūkst dabaszinātņu jomas speciālistu. Atbilstoši augstskolu sniegtajai informācijai augsts priekšlaicīgi pametušo studentu skaits pirmajos studiju gados ir saistīts ar nepietiekamām STEM (Science, Technology, Engineering, Math) zināšanām. Lai nodrošinātu skolēnu mērķtiecīgāku sagatavošanu dabaszinātņu apguvei, kā arī ņemot vērā Latvijas tautsaimniecības attīstības tendences, kas nosaka darba tirgus prasības nākotnes nodarbinātajiem, ieviešot valsts pārbaudes darbu dabaszinībās vispārīgajā līmenī, fizikā, ķīmijā, ģeogrāfijā vai bioloģijā optimālajā līmenī, tiek: 1) nodrošināts, ka visi vispārējās vidējās izglītības izglītojamie iegūst savstarpēji salīdzināmu snieguma rezultātu kādā no šiem mācību kursiem, 2) uzkrāta vispārēja informācija ar mērķi pilnveidot mācību saturu, pedagogu profesionālo pilnveidi un mācību procesu dabaszinātņu mācību priekšmetu kursos, lai veicinātu vidējās izglītības sasaisti ar darba tirgus attīstības tendencēm.
Nosakot obligātus valsts pārbaudes darbus dabaszinātņu mācību priekšmetu kursos, ir nepieciešams sagatavošanās process, kas ietver gan nepieciešamā pārbaudes darba satura izstrādi, tā aprobāciju, vērtēšanas kritēriju izstrādi, gan izglītības iestāžu nodrošinājumu ar mācību resursiem – pieeju digitālajiem mācību līdzekļiem un investīcijas STEM aprīkojuma pieejamībai mācību procesā. Tāpat, aktualizējot jautājumu par pedagogu pieejamību un profesionālo sagatavotību pilnveidotās mācību pieejas ieviešanai, nepieciešams mērķtiecīgi veidot metodiskā atbalsta un profesionālās pilnveides iespējas STEM mācību priekšmetu pedagogiem. Šo pasākumu īstenošanas procesā iespējams radīt vienlīdzīgus izglītības satura pieejamības nosacījumus izglītojamajiem jebkurā vidējās izglītības iestādē, tāpēc valsts pārbaudes darbs 2023./2024.m.g., 2024./2025.m.g. tiks īstenots monitoringa darba formā un no 2025./2026.m.g. centralizētā eksāmena formā.
Monitoringa darbi tiek izstrādāti vienā vai kombinēti vairākos mācību kursos izglītības kvalitātes pārvaldības nolūkiem, to iegūtos rezultātus izmanto, lai vērtētu mācību satura ieviešanas kvalitāti, nepieciešamos uzlabojumus mācību saturā un procesā, pedagogu profesionālās pilnveides attīstības vajadzības. Vienlaikus monitoringa darba ietvaros iegūtais rezultāts mācību procesa ietvaros, atbilstoši izglītības iestādes iepriekš izstrādātai kārtībai var tikt izmantots izglītojamā snieguma vērtēšanai kursa noslēgumā, izmantojot to kā papildu informatīvu instrumentu par izglītojamā sasniedzamo rezultātu augstāku sniegumu.
Projekts paredz noteikt dažādus valsts pārbaudes darba veidus, kas ļaus paplašināt iespēju iegūt daudzveidīgākus datus par izglītojamo sniegumu dažādās mācību jomās. Pārbaudes darba veidu un laiku ikgadēji ierosina noteikt Valsts izglītības satura centrs, līdz katra mācību gada noslēgumam sagatavojot Ministru kabineta noteikumus par nākamā gada valsts pārbaudes darbu norises laikiem.
Noteikumi Nr. 416, nosakot valsts pārbaudes darbus matemātikā, latviešu valodā un svešvalodā, kā arī atbilstoši izglītojamā izvēlei vēl vismaz divos mācību kursos augstākajā līmenī, ja tie nav iepriekš minētie, rada situāciju, ka salīdzinoši maz izglītojamo izvēlas apgūt augstākajā mācību satura līmenī dabaszinātņu jomas mācību priekšmetus, līdz ar to var iegūt vidējo izglītību nepievēršot uzmanību šiem mācību priekšmetiem, kā rezultātā Latvijā trūkst dabaszinātņu jomas speciālistu. Atbilstoši augstskolu sniegtajai informācijai augsts priekšlaicīgi pametušo studentu skaits pirmajos studiju gados ir saistīts ar nepietiekamām STEM (Science, Technology, Engineering, Math) zināšanām. Lai nodrošinātu skolēnu mērķtiecīgāku sagatavošanu dabaszinātņu apguvei, kā arī ņemot vērā Latvijas tautsaimniecības attīstības tendences, kas nosaka darba tirgus prasības nākotnes nodarbinātajiem, ieviešot valsts pārbaudes darbu dabaszinībās vispārīgajā līmenī, fizikā, ķīmijā, ģeogrāfijā vai bioloģijā optimālajā līmenī, tiek: 1) nodrošināts, ka visi vispārējās vidējās izglītības izglītojamie iegūst savstarpēji salīdzināmu snieguma rezultātu kādā no šiem mācību kursiem, 2) uzkrāta vispārēja informācija ar mērķi pilnveidot mācību saturu, pedagogu profesionālo pilnveidi un mācību procesu dabaszinātņu mācību priekšmetu kursos, lai veicinātu vidējās izglītības sasaisti ar darba tirgus attīstības tendencēm.
Nosakot obligātus valsts pārbaudes darbus dabaszinātņu mācību priekšmetu kursos, ir nepieciešams sagatavošanās process, kas ietver gan nepieciešamā pārbaudes darba satura izstrādi, tā aprobāciju, vērtēšanas kritēriju izstrādi, gan izglītības iestāžu nodrošinājumu ar mācību resursiem – pieeju digitālajiem mācību līdzekļiem un investīcijas STEM aprīkojuma pieejamībai mācību procesā. Tāpat, aktualizējot jautājumu par pedagogu pieejamību un profesionālo sagatavotību pilnveidotās mācību pieejas ieviešanai, nepieciešams mērķtiecīgi veidot metodiskā atbalsta un profesionālās pilnveides iespējas STEM mācību priekšmetu pedagogiem. Šo pasākumu īstenošanas procesā iespējams radīt vienlīdzīgus izglītības satura pieejamības nosacījumus izglītojamajiem jebkurā vidējās izglītības iestādē, tāpēc valsts pārbaudes darbs 2023./2024.m.g., 2024./2025.m.g. tiks īstenots monitoringa darba formā un no 2025./2026.m.g. centralizētā eksāmena formā.
Risinājuma apraksts
Noteikumu projekts paredz noteikt dažādus valsts pārbaudes darbu veidus vidējās izglītības posmā – eksāmenus, centralizētos eksāmenus un monitoringa darbus. Pārbaudes darba veidu un laiku ikgadēji ierosina noteikt Valsts izglītības satura centrs, līdz katra mācību gada noslēguma sagatavojot Ministru kabineta noteikumus par nākamā gada valsts pārbaudes darbu norises laikiem.
Noteikumu projekts paredz veikt grozījumus Noteikumos Nr. 416 , nosakot papildu vēl vienu valsts noteikto pārbaudes darbu vispārējās vidējās izglītības posmā - valsts pārbaudes darbs dabaszinībās vispārīgajā līmenī vai fizikā, ķīmijā, ģeogrāfijā vai bioloģijā vismaz optimālajā līmenī.
Noteikumu projekts paredz veikt grozījumus Noteikumos Nr. 416 , nosakot papildu vēl vienu valsts noteikto pārbaudes darbu vispārējās vidējās izglītības posmā - valsts pārbaudes darbs dabaszinībās vispārīgajā līmenī vai fizikā, ķīmijā, ģeogrāfijā vai bioloģijā vismaz optimālajā līmenī.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Nē
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Nē
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Nē
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Fiziskās personas
- izglītojamie
- izglītības speciālisti, pedagogi
- Valsts izglītības satura centra darbinieki
Ietekmes apraksts
Izglītojamie, kas kārto eksāmenus par vispārējās vidējās izglītības ieguvi (katru gadu aptuveni 10 000 izglītojamo kārto eksāmenus par vispārējās vidējās izglītības ieguvi). Izglītības speciālisti, pedagogi, Valsts izglītības satura centra darbinieki, kas iesaistīti valsts pārbaudes darbu nodrošināšanā.
Juridiskās personas
- Izglītības iestādes
Ietekmes apraksts
Izglītības iestādes (t.sk. vidusskolas un profesionālās izglītības iestādes).
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Rādītājs
2022
saskaņā ar valsts budžetu kārtējam gadam
izmaiņas kārtējā gadā, salīdzinot ar valsts budžetu kārtējam gadam
Turpmākie trīs gadi (euro)
2023
2024
2025
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
saskaņā ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
izmaiņas, salīdzinot ar vidēja termiņa budžeta ietvaru
1
2
3
4
5
6
7
8
1. Budžeta ieņēmumi
0
0
0
0
0
0
0
1.1. valsts pamatbudžets, tai skaitā ieņēmumi no maksas pakalpojumiem un citi pašu ieņēmumi
0
0
0
0
0
0
0
1.2. valsts speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
1.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
2. Budžeta izdevumi
0
0
75 000
0
320 000
0
320 000
2.1. valsts pamatbudžets
0
0
75 000
0
320 000
0
320 000
2.2. valsts speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
2.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
3. Finansiālā ietekme
0
0
-75 000
0
-320 000
0
-320 000
3.1. valsts pamatbudžets
0
0
-75 000
0
-320 000
0
-320 000
3.2. speciālais budžets
0
0
0
0
0
0
0
3.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
0
0
0
4. Finanšu līdzekļi papildu izdevumu finansēšanai (kompensējošu izdevumu palielinājumu norāda ar "-" zīmi)
0
0
0
0
0
0
0
5. Precizēta finansiālā ietekme
0
0
0
-320 000
5.1. valsts pamatbudžets
0
0
0
0
5.2. speciālais budžets
0
0
0
0
5.3. pašvaldību budžets
0
0
0
0
6. Detalizēts ieņēmumu un izdevumu aprēķins (ja nepieciešams, detalizētu ieņēmumu un izdevumu aprēķinu var pievienot anotācijas (ex-ante) pielikumā)
-
6.1. detalizēts ieņēmumu aprēķins
-
6.2. detalizēts izdevumu aprēķins
-
7. Amata vietu skaita izmaiņas (palielinājuma gadījumā: izvērsts pamatojums, izvērtējums par esošo resursu pārskatīšanas iespējām, t.sk. vakanto štata vietu, ilgstošo vakanču izmantošanu u.c.)
-
Cita informācija
-
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
4.1. Saistītie tiesību aktu projekti
4.1.1. Ministru Kabineta 2013. gada 17. decembra noteikumi Nr. 1510 “Valsts pārbaudījumu norises kārtība” (turpmāk – Noteikumi Nr. 1510)
Pamatojums un apraksts
Noteikumi Nr. 1510 šobrīd nosaka valsts pārbaudījumu darbu veidus – eksāmenu un diagnosticējošo darbu. Pārejot uz pilnveidoto mācību saturu un pieeju, kā arī attīstot monitoringa darbu pielietojumu izglītības kvalitātes pārraudzībai, nepieciešams veikt grozījumus, precizējot valsts pārbaudes darbu veidus, kas ļaus paplašināt iespēju iegūt daudzveidīgākus datus par izglītojamo sniegumu dažādās mācību jomās.
Atbildīgā institūcija
Izglītības un zinātnes ministrija
4.1.2. Ministru kabineta 2020. gada 2. jūnija noteikumi Nr. 332 “Noteikumi par valsts profesionālās vidējās izglītības standartu un valsts arodizglītības standartu”
Pamatojums un apraksts
Nepieciešams papildināt 21. punktu ar valsts pārbaudes darbu dabaszinībās vispārīgajā līmenī vai fizikā, ķīmijā, ģeogrāfijā vai bioloģijā vismaz optimālajā līmenī.
Atbildīgā institūcija
Izglītības un zinātnes ministrija
4.2. Cita informācija
-
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Nē
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
Izglītības un zinātnes ministrija, Valsts izglītības satura centrsNevalstiskās organizācijas
NēCits
Nē6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
Veids
Publiskā apspriešana
Saite uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem
-
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
Ja līdz sabiedrības līdzdalības procesa beigām tiks saņemti sabiedrības pārstāvju viedokļi, tad attiecīgi tie tiks vērtēti noteikumu projekta saskaņošanas procesā un attiecīgi tiks precizēts noteikumu projekts un tā anotācija pirms noteikumu projekta iesniegšanas izskatīšanai Ministru kabineta sēdē.
6.4. Cita informācija
-
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
Institūcijas
- Izglītības iestādes, kuras īsteno vispārējās vidējās izglītības programmas vai profesionālās vidējās izglītības programmas.
7.2. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.3. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.4. Projekta izpildes ietekme uz pārvaldes funkcijām un institucionālo struktūru
Ietekme
Jā/Nē
Skaidrojums
1. Tiks veidota jauna institūcija
Nē
-
2. Tiks likvidēta institūcija
Nē
-
3. Tiks veikta esošās institūcijas reorganizācija
Nē
-
4. Institūcijas funkcijas un uzdevumi tiks mainīti (paplašināti vai sašaurināti)
Nē
-
5. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu efektivizācija
Nē
-
6. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu digitalizācija
Nē
-
7. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu optimizācija
Nē
-
8. Cita informācija
Nē
-
7.5. Cita informācija
-
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.2. Cita informācija
-
Pielikumi