21-TA-343: Noteikumu projekts (Grozījumi)
Anotācijas (ex-ante) nosaukums
Tiesību akta projekta "Grozījumi Ministru kabineta 2016. gada 12. aprīļa noteikumos Nr. 211 "Būvkomersantu klasifikācijas noteikumi"" sākotnējās ietekmes (ex-ante) novērtējuma ziņojums (anotācija)
1. Tiesību akta projekta izstrādes nepieciešamība
1.1. Pamatojums
Izstrādes pamatojums
Ministrijas / iestādes iniciatīva
Apraksts
Noteikumu projekts izstrādāts pamatojoties uz Būvniecības likuma 5. panta pirmās daļas 12. punktu.
1.2. Mērķis
Mērķa apraksts
Noteikumu projekts “Grozījumi Ministru kabineta 2016. gada 12. aprīļa noteikumos Nr. 211 “Būvkomersantu klasifikācijas noteikumi”” ir izstrādāts ar mērķi uzlabot būvkomersantu klasifikācijas sistēmu un atvieglot būvkomersantu klasifikācijas klases saņemšanu mazajiem un vidējiem būvkomersantiem un būvkomersantiem, kuri nenodarbina būvspeciālistus.
Spēkā stāšanās termiņš
01.03.2022.
Pamatojums
Nepieciešams veikt izmaiņas Būvniecības informācijas sistēmā.
1.3. Pašreizējā situācija, problēmas un risinājumi
Pašreizējā situācija
Būvniecības likuma 23. panta pirmajā daļā ir noteikts, ka, lai pretendētu uz tādu būvdarbu veikšanu, kuri pilnībā vai daļēji tiek finansēti no publisko tiesību juridiskās personas līdzekļiem, Eiropas Savienības politiku instrumentu vai citas ārvalstu finanšu palīdzības līdzekļiem, būvkomersantam nepieciešams saņemt klasifikācijas dokumentu – klasifikācijas klasi. Savukārt, Publisko iepirkumu likuma 1. panta 24. punktā ir noteikts, ka pretendents ir piegādātājs, kurš iesniedzis piedāvājumu. Ņemot vērā iepriekš minēto, normatīvie akti nosaka par pienākumu saņemt klasifikācijas dokumentu tam būvkomersantam, kurš sniedz piedāvājumu būvdarbu iepirkumā.
Ministru kabineta 2016. gada 12. aprīļa noteikumu Nr. 211 “Būvkomersantu klasifikācijas noteikumi” (turpmāk – Noteikumi Nr. 211) 34.1. apakšpunktā ir noteikts kritērijs – apgrozāmo līdzekļu attiecība pret īstermiņa parādiem jeb uzņēmuma likviditātes rādītājs. Saskaņā ar Noteikumu Nr. 211 33.1 punktu likviditātes rādītājs ir būtisks priekšnosacījums būvkomersanta klasificēšanai, jo, ja klasifikācijas iestāde konstatē, ka šis rādītājs ir zemāks par šo noteikumu 34.1.2. apakšpunktā noteikto vērtību (0.9), tā pieņem lēmumu par klasificēšanas pārtraukšanu vai klasifikācijas atcelšanu, līdz ar to būvkomersants vispār netiek klasificēts, kas vienlaikus nozīmē arī aizliegumu turpmāk piedalīties publiskos būvdarbu iepirkumos.
Saskaņā ar Būvniecības likuma grozījumiem, kas stājās spēkā 2020. gada 31. decembrī, Būvkomersantu reģistrā var reģistrēties arī būvkomersanti, kas nenodarbina būvspeciālistus. Atbilstoši Noteikumiem Nr. 211 šādi būvkomersanti pašlaik nevar saņemt klasifikācijas klasi un piedalīties publiskos iepirkumos.
2021. gada 02. februārī stājās spēkā grozījumi Krimināllikuma 229. pantā un 2020. gada 01. jūlijā spēku zaudēja Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodekss, tādēļ Noteikumu Nr. 211 3. pielikums vairs neatbilst spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem.
Ministru kabineta 2016. gada 12. aprīļa noteikumu Nr. 211 “Būvkomersantu klasifikācijas noteikumi” (turpmāk – Noteikumi Nr. 211) 34.1. apakšpunktā ir noteikts kritērijs – apgrozāmo līdzekļu attiecība pret īstermiņa parādiem jeb uzņēmuma likviditātes rādītājs. Saskaņā ar Noteikumu Nr. 211 33.1 punktu likviditātes rādītājs ir būtisks priekšnosacījums būvkomersanta klasificēšanai, jo, ja klasifikācijas iestāde konstatē, ka šis rādītājs ir zemāks par šo noteikumu 34.1.2. apakšpunktā noteikto vērtību (0.9), tā pieņem lēmumu par klasificēšanas pārtraukšanu vai klasifikācijas atcelšanu, līdz ar to būvkomersants vispār netiek klasificēts, kas vienlaikus nozīmē arī aizliegumu turpmāk piedalīties publiskos būvdarbu iepirkumos.
Saskaņā ar Būvniecības likuma grozījumiem, kas stājās spēkā 2020. gada 31. decembrī, Būvkomersantu reģistrā var reģistrēties arī būvkomersanti, kas nenodarbina būvspeciālistus. Atbilstoši Noteikumiem Nr. 211 šādi būvkomersanti pašlaik nevar saņemt klasifikācijas klasi un piedalīties publiskos iepirkumos.
2021. gada 02. februārī stājās spēkā grozījumi Krimināllikuma 229. pantā un 2020. gada 01. jūlijā spēku zaudēja Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodekss, tādēļ Noteikumu Nr. 211 3. pielikums vairs neatbilst spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem.
Problēmas un risinājumi
Problēmas apraksts
Noteikumu Nr. 211 34.1. apakšpunktā ir noteikts kritērijs – apgrozāmo līdzekļu attiecība pret īstermiņa parādiem jeb uzņēmuma likviditātes rādītājs. Saskaņā ar Noteikumu Nr. 211 33.1 punktu likviditātes rādītājs ir būtisks priekšnosacījums būvkomersanta klasificēšanai, jo, ja klasifikācijas iestāde konstatē, ka šis rādītājs ir zemāks par šo noteikumu 34.1.2. apakšpunktā noteikto vērtību (0.9), tā pieņem lēmumu par klasificēšanas pārtraukšanu vai klasifikācijas atcelšanu, līdz ar to būvkomersants vispār netiek klasificēts, kas vienlaikus nozīmē arī aizliegumu turpmāk piedalīties publiskos būvdarbu iepirkumos.
Administratīvā rajona tiesa Būvniecības valsts kontroles birojam ir norādījusi uz nepilnībām likviditātes rādītāja aprēķināšanā (Administratīvās rajona tiesas 2018. gada 26. februāra spriedums lietā Nr. A420296017), kā arī likviditātes rādītāja aprēķina metodika klasifikācijas iestādei ir atšķirīga no Finanšu ministrijas aprēķina metodikas. Administratīvā rajona tiesa norādīja arī uz to, ka nevar tikt atzīts par taisnīgu tas, ka divas valsts pārvaldes iestādes – Finanšu ministrija un Būvniecības valsts kontroles birojs viena un tā paša ekonomiskā rādītāja noteikšanai izmanto atšķirīgu pieeju. Būvniecības valsts kontroles birojs likviditātes rādītāju aprēķina automātiski, izmantojot no Valsts ieņēmumu dienesta saņemto informāciju par komersanta rīcībā esošajiem apgrozāmajiem līdzekļiem un īstermiņa parādsaistībām saskaņā ar iesniegtajiem gada pārskatiem (Noteikumu Nr. 211 28.4. apakšpunkts), līdz ar to likviditātes rādītājs atspoguļo būvuzņēmuma likviditāti tikai noteiktā brīdī un gada laikā būvuzņēmuma likviditāte var būtiski mainīties, bet likviditātes rādītājs tiks aktualizēts tikai pēc nākošā gada pārskata iesniegšanas, līdz ar to likviditātes rādītājs var radīt nepatiesu priekšstatu par būvkomersanta faktisko likviditāti gada laikā.
Saskaņā ar Būvniecības likuma 22. pantu pirmo daļu, lai sniegtu būvniecības pakalpojumus, komersants reģistrējas Būvkomersantu reģistrā. Būvkomersants ir būvkomersantu reģistrā reģistrēts komersants. Būvkomersantu reģistrā var reģistrēties arī būvkomersanti, kas nenodarbina būvspeciālistus, bet šādi būvkomersanti pašlaik nevar saņemt klasifikācijas klasi un piedalīties publiskos iepirkumos.
2021. gada 02. februārī stājās spēkā grozījumi Krimināllikuma 229. pantā un 2020. gada 01. jūlijā spēku zaudēja Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodekss, tādēļ Noteikumu Nr. 211 3. pielikums vairs neatbilst spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem.
Administratīvā rajona tiesa Būvniecības valsts kontroles birojam ir norādījusi uz nepilnībām likviditātes rādītāja aprēķināšanā (Administratīvās rajona tiesas 2018. gada 26. februāra spriedums lietā Nr. A420296017), kā arī likviditātes rādītāja aprēķina metodika klasifikācijas iestādei ir atšķirīga no Finanšu ministrijas aprēķina metodikas. Administratīvā rajona tiesa norādīja arī uz to, ka nevar tikt atzīts par taisnīgu tas, ka divas valsts pārvaldes iestādes – Finanšu ministrija un Būvniecības valsts kontroles birojs viena un tā paša ekonomiskā rādītāja noteikšanai izmanto atšķirīgu pieeju. Būvniecības valsts kontroles birojs likviditātes rādītāju aprēķina automātiski, izmantojot no Valsts ieņēmumu dienesta saņemto informāciju par komersanta rīcībā esošajiem apgrozāmajiem līdzekļiem un īstermiņa parādsaistībām saskaņā ar iesniegtajiem gada pārskatiem (Noteikumu Nr. 211 28.4. apakšpunkts), līdz ar to likviditātes rādītājs atspoguļo būvuzņēmuma likviditāti tikai noteiktā brīdī un gada laikā būvuzņēmuma likviditāte var būtiski mainīties, bet likviditātes rādītājs tiks aktualizēts tikai pēc nākošā gada pārskata iesniegšanas, līdz ar to likviditātes rādītājs var radīt nepatiesu priekšstatu par būvkomersanta faktisko likviditāti gada laikā.
Saskaņā ar Būvniecības likuma 22. pantu pirmo daļu, lai sniegtu būvniecības pakalpojumus, komersants reģistrējas Būvkomersantu reģistrā. Būvkomersants ir būvkomersantu reģistrā reģistrēts komersants. Būvkomersantu reģistrā var reģistrēties arī būvkomersanti, kas nenodarbina būvspeciālistus, bet šādi būvkomersanti pašlaik nevar saņemt klasifikācijas klasi un piedalīties publiskos iepirkumos.
2021. gada 02. februārī stājās spēkā grozījumi Krimināllikuma 229. pantā un 2020. gada 01. jūlijā spēku zaudēja Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodekss, tādēļ Noteikumu Nr. 211 3. pielikums vairs neatbilst spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem.
Risinājuma apraksts
Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī likviditātes rādītāja nozīmi būvkomersanta kvalifikācijas klases noteikšanā, tas tiek izslēgts no būvkomersantu klasifikācijas kritērijiem. Papildus norādām, ka Noteikumu Nr. 211 34. punktā ir noteikti vēl vairāki citi finansiāli ekonomiskie kritēriji (finanšu līdzsvara kritērijs, darba samaksas kritērijs, nodokļu parāda kritērijs, maksātspējas kritērijs, nodrošinājuma līdzekļu kritērijs), līdz ar to, izslēdzot likviditātes rādītāju, būvkomersantu klasifikācijā joprojām tiks ņemti vērā būvkomersantu finansiāli ekonomiskie rādītāji.
Saskaņā ar Būvniecības likuma 22. pantu pirmo daļu, lai sniegtu būvniecības pakalpojumus, komersants reģistrējas Būvkomersantu reģistrā. Būvkomersants ir būvkomersantu reģistrā reģistrēts komersants. Būvkomersantu reģistrā var reģistrēties arī būvkomersanti, kas nenodarbina būvspeciālistus, bet šādi būvkomersanti pašlaik nevar saņemt klasifikācijas klasi un piedalīties publiskos iepirkumos, līdz ar to tiek noteikts, ka klasi ir iespējams saņemt arī būvkomersantiem, kas nenodarbina būvspeciālistus.
Papildus tiek grozīts Noteikumu Nr. 211 3. pielikums atbilstoši grozījumiem Krimināllikuma 229. pantā, kas stājās spēkā 2021. gada 02. februārī, un ņemot vērā, ka 2020. gada 01. jūlijā spēku zaudēja Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodekss.
Saskaņā ar Būvniecības likuma 22. pantu pirmo daļu, lai sniegtu būvniecības pakalpojumus, komersants reģistrējas Būvkomersantu reģistrā. Būvkomersants ir būvkomersantu reģistrā reģistrēts komersants. Būvkomersantu reģistrā var reģistrēties arī būvkomersanti, kas nenodarbina būvspeciālistus, bet šādi būvkomersanti pašlaik nevar saņemt klasifikācijas klasi un piedalīties publiskos iepirkumos, līdz ar to tiek noteikts, ka klasi ir iespējams saņemt arī būvkomersantiem, kas nenodarbina būvspeciālistus.
Papildus tiek grozīts Noteikumu Nr. 211 3. pielikums atbilstoši grozījumiem Krimināllikuma 229. pantā, kas stājās spēkā 2021. gada 02. februārī, un ņemot vērā, ka 2020. gada 01. jūlijā spēku zaudēja Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodekss.
Vai ir izvērtēti alternatīvie risinājumi?
Nē
Vai ir izvērtēts prasību un izmaksu samērīgums pret ieguvumiem?
Jā
Apraksts
Prasības attiecībā uz būvkomersantu kvalifikācijas klases saņemšanu tiek atvieglotas, līdz ar to tiks veicināta konkurence būvniecības iepirkumos.
1.4. Izvērtējumi/pētījumi, kas pamato TA nepieciešamību
1.5. Pēcpārbaudes (ex-post) izvērtējums
Vai tiks veikts?
Jā
Skaidrojums
Tiks veikts novērtējums attiecībā uz būvkomersantu skaitu, kuri pēc noteikumu projekta spēkā stāšanās joprojām nevar saņemt kvalifikācijas klasi.
Kas veiks ex-post novērtējumu?
Ekonomikas ministrija, Būvniecības valsts kontroles birojs
Ietekmes pēcpārbaudes veikšanas termiņš
36
Rezultāti/rādītāji, pēc kā tiek vērtēta tiesību akta (vai kādas tā daļas) mērķa sasniegšana
Rezultāts
-
Rādītājs
-
1.6. Cita informācija
-
2. Tiesību akta projekta ietekmējamās sabiedrības grupas, ietekme uz tautsaimniecības attīstību un administratīvo slogu
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
2.1. Sabiedrības grupas, kuras tiesiskais regulējums ietekmē, vai varētu ietekmēt
Fiziskās personas
Nē
Juridiskās personas
- visi uzņēmumi
Ietekmes apraksts
No Būvkomersantu reģistrā reģistrētajiem būvkomersantiem uz 2021. gada 22. oktobri 2640 būvkomersanti ir klasificēti, 480 būvkomersantiem klasifikācija ir pārtraukta, bet 246 būvkomersantiem klasifikācija ir atcelta. Pēc noteikumu projekta spēkā stāšanās visi Būvkomersantu reģistrā reģistrētie būvkomersanti, kas pašlaik nav klasificēti, tiks automātiski klasificēti.
Nozare
Būvniecība
Nozaru ietekmes apraksts
-
2.2. Tiesiskā regulējuma ietekme uz tautsaimniecību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.3. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
2.4. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
3. Tiesību akta projekta ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
Cita informācija
-
4. Tiesību akta projekta ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
4.2. Cita informācija
-
5. Tiesību akta projekta atbilstība Latvijas Republikas starptautiskajām saistībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
5.3. Cita informācija
Apraksts
-
6. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas un sabiedrības līdzdalības process
Sabiedrības līdzdalība uz šo tiesību akta projektu neattiecas
Nē
6.1. Projekta izstrādē iesaistītās institūcijas
Valsts un pašvaldību institūcijas
Būvniecības valsts kontroles birojsNevalstiskās organizācijas
NēCits
Nē6.2. Sabiedrības līdzdalības organizēšanas veidi
Veids
Publiskā apspriešana
Saite uz sabiedrības līdzdalības rezultātiem
Noteikumu projekts tiks precizēts pēc sabiedrības līdzdalības.
6.3. Sabiedrības līdzdalības rezultāti
Noteikumu projekts tiks precizēts pēc sabiedrības līdzdalības.
6.4. Cita informācija
-
7. Tiesību akta projekta izpildes nodrošināšana un tās ietekme uz institūcijām
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
7.1. Projekta izpildē iesaistītās institūcijas
Institūcijas
- Būvniecības valsts kontroles birojs
7.2. Administratīvo izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.3. Atbilstības izmaksu monetārs novērtējums
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
7.4. Projekta izpildes ietekme uz pārvaldes funkcijām un institucionālo struktūru
Ietekme
Jā/Nē
Skaidrojums
1. Tiks veidota jauna institūcija
Nē
-
2. Tiks likvidēta institūcija
Nē
-
3. Tiks veikta esošās institūcijas reorganizācija
Nē
-
4. Institūcijas funkcijas un uzdevumi tiks mainīti (paplašināti vai sašaurināti)
Nē
-
5. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu efektivizācija
Nē
-
6. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu digitalizācija
Nē
-
7. Tiks veikta iekšējo institūcijas procesu optimizācija
Nē
-
8. Cita informācija
Nē
-
7.5. Cita informācija
-
8. Horizontālās ietekmes
8.1. Projekta tiesiskā regulējuma ietekme
8.1.1. uz publisku pakalpojumu attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Jā
Apraksts
Tiks atvieglotas iespējas būvkomersantiem saņemt būvkomersanta kvalifikācijas klasi.
8.1.2. uz valsts un pašvaldību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.3. uz informācijas sabiedrības politikas īstenošanu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.4. uz Nacionālā attīstības plāna rādītājiem
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.5. uz teritoriju attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.6. uz vidi
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.7. uz klimatneitralitāti
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.8. uz iedzīvotāju sociālo situāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.9. uz personu ar invaliditāti vienlīdzīgām iespējām un tiesībām
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.10. uz dzimumu līdztiesību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.11. uz veselību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.12. uz cilvēktiesībām, demokrātiskām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.13. uz datu aizsardzību
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.14. uz diasporu
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.15. uz profesiju reglamentāciju
Vai projekts skar šo jomu?
Nē
8.1.16. uz bērna labākajām interesēm
8.2. Cita informācija
-
Pielikumi