Ministru kabineta noteikumi Nr. 392
Rīgā 2023. gada 13. jūlijā (prot. Nr. 36 38. §)
22-TA-3179
Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānisma plāna 1. komponentes "Klimata pārmaiņas un vides ilgtspēja" 1.3. reformu un investīciju virziena "Pielāgošanās klimata pārmaiņām" 1.3.1.2.i. investīcijas "Investīcijas plūdu risku mazināšanas infrastruktūrā" īstenošanas noteikumi
Izdoti saskaņā ar Likuma par budžetu un finanšu vadību 19.3 panta pirmo un otro daļu
I.Vispārīgie jautājumi
1.
Noteikumi nosaka Eiropas Savienības Atveseļošanas un noturības mehānisma (turpmāk – Atveseļošanas fonds) plāna 1. komponentes "Klimata pārmaiņas un vides ilgtspēja" 1.3. reformu un investīciju virziena "Pielāgošanās klimata pārmaiņām" 1.3.1.2.i. investīcijas "Investīcijas plūdu risku mazināšanas infrastruktūrā" (turpmāk – investīcija) īstenošanas un uzraudzības kārtību, tostarp:
1.1.
investīcijas mērķi un mērķa grupu;
1.2.
sasniedzamos rādītājus;
1.3.
pieejamo finansējumu un atbalsta veidu;
1.4.
projekta īstenotāja un investīciju pasākuma ieviešanā iesaistīto institūciju pienākumus un tiesības;
1.5.
atbalstāmās darbības, attiecināmās izmaksas un šo izmaksu nosacījumus;
1.6.
projekta īstenošanas nosacījumus.
2.
Investīcijas mērķis ir samazināt plūdu risku Latvijas lauku teritorijā un stimulēt pielāgošanās pasākumus klimata pārmaiņām, atbilstoši upju baseinu apgabalu apsaimniekošanas plānam un plūdu riska pārvaldības plānam applūstošajās teritorijās mazinot risku iedzīvotājiem un visiem saimnieciskās darbības veidiem.
3.
Investīcijas mērķgrupa ir iedzīvotāji plūdu apdraudētajās Latvijas lauku teritorijās un polderu platībās.
4.
Projekta īstenošanas vieta ir Latvijas Republikas teritorija.
5.
Projektā plānotā būve atbilst attiecīgās pašvaldības teritorijas plānojumā noteiktajam funkcionālajam zonējumam.
6.
Ar investīciju sasniedzamie rādītāji:
6.1.
atskaites punkts – būvniecības līgumi, kuru slēgšanas tiesības līdz 2024. gada 31. decembrim piešķirtas vismaz 50 procentiem no visu atjaunojamo būvju skaita;
6.2.
uzraudzības rādītājs – būvniecības līgumi, kuru slēgšanas tiesības līdz 2025. gada 31. decembrim piešķirtas 100 procentiem no visu atjaunojamo būvju skaita;
6.3.
mērķis – platība, kas līdz 2026. gada 30. jūnijam aizsargāta pret applūšanas risku, – 59 000 hektāru;
6.4.
kopējais rādītājs – to iedzīvotāju skaits, kuri gūst labumu no investīcijām aizsardzībai pret plūdiem, dabas ugunsgrēkiem un citām ar klimatu saistītām dabas katastrofām.
7.
Šo noteikumu 6.1., 6.2. un 6.3. apakšpunktā minēto mērķu, rādītāju un kopējo rādītāju sasniegšanu apliecina Kohēzijas politikas fondu vadības informācijas sistēmā (turpmāk – vadības informācijas sistēma) šajos noteikumos noteiktā veidā un kārtībā iesniegtais dokumentu un informācijas kopums atbilstoši ar Ministru kabineta 2022. gada 1. februāra noteikumiem Nr. 90 "Par Atveseļošanas fonda plāna Darbības kārtību, par kuru vienojas Eiropas Komisija un Latvija" apstiprinātās Darbības kārtības 1. pielikuma 25. un 26. punktam.
II.Investīcijas ieviešanā iesaistītās institūcijas
8.
Par investīcijas īstenošanu atbildīgā nozares ministrija ir Zemkopības ministrija, kas saskaņā ar normatīvajiem aktiem par Atveseļošanas fonda plāna īstenošanas un uzraudzības kārtību nodrošina investīcijas ieviešanu.
9.
Finansējumu investīcijas īstenošanai piešķir un administrē Lauku atbalsta dienests (turpmāk – dienests).
10.
Projekta iesniegumu iesniedz Meliorācijas likuma 19. pantā noteiktā valsts meliorācijas sistēmu un valsts nozīmes meliorācijas sistēmu būvniecības, uzturēšanas un ekspluatācijas nodrošinātāja – valsts sabiedrība ar ierobežotu atbildību "Zemkopības ministrijas nekustamie īpašumi" (turpmāk – projekta īstenotājs) –, kas pēc projekta iesnieguma apstiprināšanas saņem finansējumu investīcijas īstenošanai un investīcijas iegulda Zemkopības ministrijai piederošajās ūdens līmeni regulējošās infrastruktūras būvēs.
III.Investīcijas finansējums
11.
Investīcijai pieejamais kopējais finansējums ir 39 890 070 euro, tajā skaitā Atveseļošanas fonda finansējums – 32 967 000 euro un valsts budžeta finansējums – 6 923 070 euro pievienotās vērtības nodokļa maksājumiem.
12.
Pievienotās vērtības nodokļa izmaksas nav attiecināmas finansēšanai no Atveseļošanas fonda, bet ir iekļaujamas Atveseļošanas fonda finansētajā projektā un finansējamas no valsts budžeta līdzekļiem.
13.
Investīcijas atbalsta veids ir grants.
14.
Viena projekta attiecināmās izmaksas nav lielākas kā 5 000 000 euro, un vienā projektā var iekļaut vairākas būves.
IV.Atbalstāmās darbības, attiecināmās izmaksas un šo izmaksu nosacījumi
15.
Investīcijas īstenošanā ir atbalstāmas darbības, kas nav uzsāktas pirms 2020. gada 1. februāra un nav pabeigtas līdz 2021. gada 13. jūlijam, tostarp:
15.1.
valstij piederošu polderu sūkņu staciju atjaunošana;
15.2.
valsts aizsargdambju atjaunošana;
15.3.
potamālo upju regulēto posmu atjaunošana;
15.4.
dabiskas teritorijas pilnīga vai daļēja atjaunošana un videi saudzīgu meliorācijas sistēmas elementu izmantošana plūdu riska novēršanai.
16.
Projekta īstenotājs projektus īsteno un rādītājus sasniedz līdz 2026. gada 30. jūnijam.
17.
Investīcijas attiecināmās izmaksas ir šādas:
17.1.
projekta tiešās personāla izmaksas, piemērojot vienoto likmi trīs procentu apmērā no tiešajām izmaksām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulas (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (turpmāk – regula 2021/1060), 55. panta 1. punktu;
17.2.
būvprojekta sagatavošanas izmaksas:
17.2.1.
būvprojekta, būvniecības ieceres dokumentācijas, tajā skaitā būvprojekta minimālā sastāvā izstrādes un būvekspertīzes, izmaksas;
17.2.2.
būves tehniskās apsekošanas atzinuma sagatavošanas izmaksas;
17.2.3.
normatīvajos aktos par ietekmes uz vidi novērtējumu noteikto dokumentu sagatavošanas, tajā skaitā zaļās infrastruktūras izmantošanas izvērtējuma, izmaksas;
17.2.4.
bebru veidoto aizsprostu nojaukšanas izmaksas, ja tas ir priekšnosacījums būvprojektu izstrādei;
17.3.
esošas būves atjaunošanas izmaksas, tajā skaitā izmaksas, kas saistītas ar būvniecības uzsākšanu un būves pieņemšanu ekspluatācijā, kā arī esošās infrastruktūras un labiekārtojuma elementu atjaunošanas izmaksas, nepārsniedzot 10 procentu no būvdarbu attiecināmajām izmaksām, ja to atjaunošana ir pamatota ar valsts nozīmes ūdensnoteku vai būvju drošu ekspluatāciju, nodrošina vides pieejamību, kā arī iedzīvotāju un atbildīgo dienestu pārvietošanos pret plūdu risku aizsargātajā platībā;
17.4.
citas ar būvniecību saistītas izmaksas, kas noteiktas būvniecības jomu, vides jomu regulējošajos un citos normatīvajos aktos;
17.5.
būvuzraudzības un autoruzraudzības izmaksas;
17.6.
iekārtu, tehnikas un aprīkojuma, tajā skaitā iekārtu piegādes, montāžas un noregulēšanas izmaksas, ja iekārtas nepieciešamas būves funkciju nodrošināšanai;
17.7.
informācijas un publicitātes pasākumu izmaksas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulas (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (turpmāk – regula 2021/241), 34. pantu un Eiropas Komisijas un Latvijas Republikas Atveseļošanas un noturības mehānisma finansēšanas nolīguma (turpmāk – Finansēšanas nolīgums) 10. pantu;
17.8.
izmaksas neparedzētu izdevumu segšanai ne vairāk kā 10 procentu apmērā no kopējo attiecināmo izmaksu summas, ja tās iepriekš saskaņotas ar dienestu un nepārsniedz pieejamo attiecināmo finansējumu;
17.9.
projekta administrēšanas izmaksas sešu procentu apmērā no šo noteikumu 17.1. apakšpunktā norādītajām personāla atlīdzības izmaksām.
18.
Šo noteikumu 17.8. apakšpunktā minētie neparedzētie izdevumi no Atveseļošanas fonda finansējuma ir izdevumi tādu papildu darbu izpildei vai pakalpojumu sniegšanai, kas neparedzamu apstākļu dēļ ir kļuvuši nepieciešami, lai varētu nodrošināt projekta īstenošanu, ja projekta īstenotājs veicis visus pasākumus, lai šādus izdevumus novērstu. Par neparedzamiem apstākļiem šo noteikumu izpratnē uzskata dabas apstākļus (piemēram, ilgstošas lietusgāzes, salu, plūdus), trešo personu radītus apstākļus (piemēram, ceļu satiksmes ierobežojumus) un tehniskus iemeslus (piemēram, iepriekš nezināmu grunts sastāva specifiku, hidroģeoloģiskos apstākļus, noplūdes, spiedes ūdeņus, specifiskus drošības noteikumus).
V.Īstenošanas un uzraudzības nosacījumi
19.
Dienesta pienākumi:
19.1.
pārbaudīt projekta iesnieguma atbilstību šo noteikumu prasībām un pieņemt lēmumu par projekta iesnieguma apstiprināšanu vai noraidīšanu;
19.2.
pārbaudīt, vai projekta īstenošanā nav konstatējams risks, kas liecina par pieļautu interešu konflikta, korupcijas, krāpšanas vai dubultā finansējuma situāciju;
19.3.
veikt pārbaudes projekta īstenošanas vietās;
19.4.
veikt projekta ieviešanas progresa, sasniegto atskaites punktu un mērķu un to sasniegšanu pamatojošās dokumentācijas pārbaudes, tostarp datu ticamības pārbaudes;
19.5.
rakstiski informēt Zemkopības ministriju par šo noteikumu 6. punktā minēto rādītāju sasniegtajām vērtībām līdz kārtējā gada 20. janvārim un 20. jūlijam;
19.6.
pārbaudīt un kontrolēt principa "nenodarīt būtisku kaitējumu" pasākumu iekļaušanu projektos un nekavējoties informēt Zemkopības ministriju par neatbilstību.
20.
Projekta īstenotājam ir pienākums nodrošināt, lai darbības ir vērstas uz regulas 2021/241 2. panta 6. punktā un 5. panta 2. punktā minētā principa "nenodarīt būtisku kaitējumu" vides mērķu sasniegšanu, tostarp:
20.1.
pēc nepieciešamības sagatavot atbilstošu novērtējumu projekta ietekmei uz vidi saskaņā ar normatīvajiem aktiem par ietekmes uz vidi novērtējumu. Atbilstoši vides novērtējumi nepieciešami visiem projektiem, kas tiek īstenoti Natura 2000 teritorijās vai to tuvumā;
20.2.
nodrošināt, ka attiecīgajā ūdensobjektā pēc projekta īstenošanas ir iespējams sasniegt atbilstību tam izvirzītajiem vides kvalitātes mērķiem saskaņā ar ūdens apsaimniekošanas jomu regulējošajiem normatīvajiem aktiem;
20.3.
nebūvēt jaunus aizsargdambjus;
20.4.
atjaunojot būves, pēc iespējas dot priekšroku zaļās infrastruktūras elementiem, izmantojot vidē balstītus risinājumus;
20.5.
projekta plānošanā un īstenošanā ņemt vērā klimata pārmaiņu radīto potenciālo risku, tostarp risku, kas varētu rasties būvniecības laikā, kā arī mazināt potenciālā riska iestāšanos;
20.6.
ievērot Ministru kabineta 2015. gada 30. jūnija noteikumos Nr. 329 "Noteikumi par Latvijas būvnormatīvu LBN 224-15 "Meliorācijas sistēmas un hidrotehniskās būves"" noteiktās vides aizsardzības prasības un citus normatīvos aktus vides aizsardzības jomā.
VI.Investīcijas īstenošanas kārtība
21.
Zemkopības ministrija sagatavo investīcijas projekta iesnieguma veidlapu un vadības informācijas sistēmā atzīmē tos datu laukus, kurus aizpilda projekta īstenotājs.
22.
Projekta īstenotājs, aizpildot datu laukus vadības informācijas sistēmā, iesniedz projekta iesniegumu un pielikumus ar projekta īstenošanai nepieciešamo informāciju:
22.1.
korektīvās darbības un to īstenošanas kārtību;
22.2.
par ne mazāk kā 50 procentiem būvniecības līgumu no kopējā atjaunojamo būvju skaita – līdz 2024. gada 1. decembrim;
22.3.
par atlikušajiem atjaunojamo būvju būvniecības līgumiem – līdz 2025. gada 1. decembrim.
23.
Dienests 20 darbdienu laikā pēc projekta iesnieguma saņemšanas pārbauda tā atbilstību šajos noteikumos noteiktajām prasībām, kā arī pārliecinās, vai uz projekta īstenotāju nav attiecināms neviens no Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, 136. pantā minētajiem izslēgšanas kritērijiem.
24.
Ja uz projekta īstenotāju nav attiecināms neviens no izslēgšanas kritērijiem un projekta iesniegums atbilst šo noteikumu prasībām, dienests apstiprina projekta iesniegumu un noslēdz projekta īstenošanas līgumu (turpmāk – līgums), tajā iekļaujot vismaz šādu informāciju:
24.1.
dienesta un projekta īstenotāja tiesības un pienākumus;
24.2.
investīcijas īstenošanas un uzraudzības nosacījumus, tostarp dokumentu, finanšu un grāmatvedības datu iesniegšanas un izskatīšanas, investīcijas uzraudzības pārbaužu, kā arī vadības informācijas sistēmā ievadāmo datu ievadīšanas nosacījumus;
24.3.
projekta īstenošanai nepieciešamo finansējumu un maksājumu kārtību;
24.4.
korektīvās darbības un to īstenošanas kārtību;
24.5.
līguma grozīšanas kārtību.
25.
Ja uz projekta īstenotāju nav attiecināms neviens no izslēgšanas kritērijiem, bet ir konstatēta nepieciešamība papildināt un precizēt informāciju par projektu, dienests:
25.1.
lūdz projekta īstenotāju papildināt vai precizēt projekta iesniegumā norādīto informāciju, nosakot izpildes termiņu;
25.2.
10 darbdienu laikā pēc papildinājumu vai precizējumu saņemšanas veic atkārtotu pārbaudi;
25.3.
apstiprina projekta iesniegumu.
26.
Ja projekta īstenotājs nepapildina vai neprecizē projektu atbilstoši šo noteikumu 25. punktā minētajai kārtībai, dienests pieņem lēmumu noraidīt projekta iesniegumu.
27.
Ja projekta iesniegums ir noraidīts, projekta īstenotājam ir tiesības Administratīvā procesa likumā noteiktajā kārtībā apstrīdēt dienesta lēmumu Zemkopības ministrijā un pārsūdzēt tiesā, kā arī iesniegt citu projekta iesniegumu, lai īstenotu citu projektu.
28.
Pēc projekta iesnieguma apstiprināšanas dienests nodrošina projekta īstenotājam maksājumus, ievērojot šādu maksājumu pieprasīšanas un izmaksāšanas kārtību:
28.1.
priekšfinansējumu projekta īstenotājs var saņemt, ja iesniedz dienestā rakstisku pieprasījumu par priekšfinansējuma maksājumu, bet ne vairāk kā 50 procentu apmērā no projekta attiecināmajām izmaksām;
28.2.
dienests pārbauda priekšfinansējumu apmēru un pamatojumu un izmaksā priekšfinansējumu 20 darbdienu laikā no priekšfinansējuma maksājuma pieprasījuma saņemšanas dienas, ja tam nav iebildumu par priekšfinansējuma apmēru un pamatojumu;
28.3.
pēc projekta attiecināmo izmaksu izdarīšanas ne mazāk kā 10 procentu apmērā projekta īstenotājs sagatavo nākamo priekšfinansējuma pieprasījumu, tā apmēra pamatojumu un iesniedz to dienestā, bet ne vairāk kā piecas reizes viena projekta īstenošanas laikā;
28.4.
ja priekšfinansējuma pieprasījumā ietvertie izdevumi atbilst šo noteikumu 17. punktā minētajām attiecināmajām izmaksām, dienests apstiprina izdevumu summu un izmaksā finanšu līdzekļus projekta īstenotājam, atskaitot iepriekš saņemto priekšfinansējumu, kā arī finansē nākamo priekšfinansējuma maksājumu par projekta attiecināmajām izmaksām;
28.5.
dienests pārbauda nākamā priekšfinansējuma pamatojumu un izmaksā priekšfinansējumu 30 darbdienu laikā no priekšfinansējuma maksājuma pieprasījuma saņemšanas dienas, ja tam nav iebildumu par priekšfinansējuma maksājuma pamatojumu;
28.6.
ja maksājuma pieprasījumā ietvertie izdevumi neatbilst šo noteikumu 17. punktā minētajām attiecināmajām izmaksām, dienests neatbilstošo maksājuma summu neapstiprina un priekšfinansējumu neizmaksā;
28.7.
dienests kontrolē, lai priekšfinansējuma un faktisko izdevumu maksājumu kopsumma nepārsniedz 100 procentu no projekta attiecināmajām izmaksām;
28.8.
projekta īstenotājs pēdējo priekšfinansējuma maksājuma pieprasījumu var saņemt, iesniedzot būvdarbu veicēja būvdarbu izpildes aktu par pēdējā mēnesī izpildītajiem būvdarbiem;
28.9.
kopā ar pēdējo priekšfinansējuma maksājuma pieprasījumu projekta īstenotājs iesniedz projekta noslēguma maksājuma apmēra pamatojumu un šo noteikumu 6. punktā minēto atskaites punktu un mērķu sasniegšanu pamatojošo dokumentāciju;
28.10.
dienests pārbauda noslēguma maksājuma pamatojumu un pieņem lēmumu par projektu 30 darbdienu laikā no šo noteikumu 28.9. apakšpunktā minētās dokumentācijas saņemšanas dienas, ja tam nav iebildumu par noslēguma maksājuma pamatojumu;
28.11.
šo noteikumu 28.2. un 28.10. apakšpunktā minētos maksājuma termiņus dienests var pagarināt par 20 darbdienām, ja nepieciešama papildu informācija no projekta īstenotāja vai dienestam ir iebildumi par priekšfinansējuma, starpposma vai noslēguma maksājuma atbilstības pamatojumu.
29.
Atbilstoši regulas 2021/241 22. pantam projekta īstenotājs nodrošina, lai visā projekta īstenošanas laikā tiek ievēroti normatīvajos aktos noteiktie interešu konflikta, korupcijas un krāpšanas novēršanas un dubultā finansējuma novēršanas nosacījumi, kuriem iestājoties pret projekta īstenotāju uzsāk attiecīgas korektīvas darbības saskaņā ar normatīvajiem aktiem par Atveseļošanas fonda plāna īstenošanas un uzraudzības kārtību.
30.
Dienests var veikt korektīvas darbības, kas noteiktas projekta īstenošanas līgumā, ja netiek izpildītas projekta īstenošanas prasības, tostarp nav sasniegti vai tikai daļēji ir sasniegti šo noteikumu 6. punktā minētie rādītāji:
30.1.
ja projekta īstenotājs nepilda projekta īstenošanas līguma nosacījumus, tostarp neievēro projektā noteiktos termiņus, vai ir iestājušies citi apstākļi, kas negatīvi ietekmē vai var ietekmēt projekta vai noteikto rādītāju sasniegšanu;
30.2.
ja projekta īstenotājs projekta īstenošanas laikā apzināti ir sniedzis nepatiesu informāciju;
30.3.
projekta īstenotāja īstenotajā projektā ir konstatēti gadījumi vai pazīmes, kas saistītas ar interešu konfliktu, korupciju, krāpšanu vai dubultā finansējuma pārkāpumu pieļaušanu;
30.4.
ja projekta īstenotājs nenodrošina visu projektā paredzēto iepirkuma procedūru organizēšanu saskaņā ar publisko iepirkumu reglamentējošajiem normatīvajiem aktiem, īstenojot atklātu un pārredzamu procedūru, kas nav diskriminējoša un nodrošina konkurenci;
30.5.
citos gadījumos, ko paredz projekta īstenošanas līgums.
31.
Dienests nodrošina visas nepieciešamās pārbaudes, lai pārliecinātos par rādītāju sasniegšanu, izdevumu attiecināmību un maksājumu izmaksu projekta īstenotājam līdz 2026. gada 31. augustam.
32.
Projekta īstenotājs:
32.1.
nodrošina projekta atbilstību Upju baseinu apgabalu apsaimniekošanas un plūdu riska pārvaldības plānam 2022.–2027. gadam;
32.2.
pēc nepieciešamības sagatavo atbilstošus novērtējumus projekta ietekmei uz vidi saskaņā ar normatīvajiem aktiem par kārtību, kādā novērtē paredzētās darbības ietekmi uz vidi un akceptē paredzēto darbību;
32.3.
nodrošina informācijas un publicitātes pasākumus saskaņā ar regulas 2021/241 34. pantu un Finansēšanas nolīguma 10. pantu;
32.4.
vadības informācijas sistēmā:
32.4.1.
norāda plānoto maksājuma pieprasījumu iesniegšanas grafiku 10 darbdienu laikā pēc projekta apstiprināšanas;
32.4.2.
norāda iepirkumu plānu, tiklīdz ir zināma informācija par iepirkumu izsludināšanas laiku;
32.4.3.
pievieno projektā paredzēto iepirkuma procedūru apliecinošos dokumentus saskaņā ar publisko iepirkumu reglamentējošajiem normatīvajiem aktiem;
32.4.4.
ievada projekta īstenošanai un uzraudzībai nepieciešamo informāciju un šo noteikumu 6. punktā minēto rādītāju sasniegtās vērtības, kā arī, beidzoties katra projekta būvniecībai, paziņo aktuālās sasniegtās vērtības un pievieno dokumentus, kas apliecina šo rādītāju sasniegšanu;
32.4.5.
divas reizes gadā (līdz kārtējā gada 10. janvārim un 10. jūlijam) ievada informāciju par investīcijas īstenošanas progresu, tajā sasniegtajiem atskaites punktiem un mērķiem un pievieno maksājumu pieprasījumu, izdevumus un sasniegtos rādītājus pamatojošos dokumentus;
32.5.
pārliecinās, vai uz būvniecības procesa dalībniekiem nav attiecināmi šo noteikumu 23. punktā minētie izslēgšanas kritēriji;
32.6.
papildina vai izstrādā iekšējās kontroles sistēmu, lai novērstu interešu konflikta, korupcijas un krāpšanas riska iestāšanos;
32.7.
nodrošina datu uzskaiti par plūdu riska samazinājumu, īstenojot Atveseļošanas fonda investīciju;
32.8.
32.9.
novērš dubultās finansēšanas risku, nodrošinot, ka projektā atbalstāmās darbības un to izmaksas nav finansētas, netiek finansētas vai līdzfinansētas, kā arī tās nav plānots finansēt vai līdzfinansēt no citiem valsts, pašvaldības vai ārvalstu finanšu atbalsta instrumentiem;
32.10.
nodrošina atsevišķu grāmatvedības uzskaiti par projekta izdevumiem saskaņā ar grāmatvedības jomu regulējošajiem normatīvajiem aktiem;
32.11.
nodrošina Atveseļošanas fonda investīcijā projektu vadības personāla izmaksu nodalīšanu no pastāvīgā atalgojuma izmaksām;
32.12.
pirms finansējuma saņemšanas pievienotās vērtības nodokļa izmaksu apmērā sniedz apliecinājumu, ka minētās summas nav atgūtas un netiks atgūtas no valsts budžeta priekšnodokļa veidā;
32.13.
vadības informācijas sistēmā uzkrāj Atveseļošanas fondam nepieciešamos un regulas 2021/241 22. un 27. pantā prasītos datus, tostarp informāciju Atveseļošanas fonda īstenošanas progresa pusgada ziņojuma un maksājuma pieprasījuma sagatavošanai;
32.14.
nodrošina datu ieguvi un uzkrāšanu par projekta ietekmēto iedzīvotāju skaitu;
32.15.
nodrošina atsevišķu projekta izmaksu, tajā skaitā pievienotās vērtības nodokļa izmaksu, uzskaiti un nodalīšanu, kā arī atmaksā pārmaksāto pievienotās vērtības nodokļa daļu, ja sākotnēji plānotais pievienotās vērtības nodokļa apmērs ir lielāks, nekā faktiski nepieciešams;
32.16.
nodrošina ar projekta īstenošanu saistītās dokumentācijas uzglabāšanu visā projekta īstenošanas laikā un piecus gadus pēc dalībvalstij paredzētā noslēguma maksājuma, bet vismaz līdz 2031. gada 31. decembrim;
32.17.
nodrošina, ka Atveseļošanas fonda investīcijas īstenošanas laikā un šo noteikumu 32.16. apakšpunktā noteiktajā dokumentu uzglabāšanas termiņā ir pieejami visi ar investīcijas īstenošanu saistītie dokumentu oriģināli un grāmatvedības sistēmas dati. Ja dokumenti un dati ir pieejami tikai pie projekta īstenotāja, nodrošina to iesniegšanu institūcijai, kas atbilstoši noteiktajai kompetencei to pieprasa saskaņā ar normatīvajiem aktiem par Atveseļošanas fonda plāna īstenošanas un uzraudzības kārtību;
32.18.
piecus gadus pēc dalībvalstij paredzētā noslēguma maksājuma saņemšanas nodrošina sasniegto rezultātu uzturēšanu un ilgtspēju atbilstoši normatīvajiem aktiem par meliorācijas sistēmas ekspluatāciju un uzturēšanu, pieprasot gadskārtējā valsts budžeta finansējumu sasniegto rezultātu uzturēšanai.
Ministru prezidents, ārlietu ministra pienākumu izpildītājs A. K. Kariņš
Zemkopības ministrs D. Šmits